ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/21823/18                                        Суддя (судді) першої інстанції: Маруліна Л.О.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

18 лютого 2020 року                                                                      м. Київ

          Колегія суддів Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
головуючого - судді Земляної Г. В.
суддів                    Парінова А. Б., Собківа Я. М. 
за участю секретаря Скидан С. В. 
розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київпастранс"
на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року
у справі №640/21823/18 (розглянуто у відкритому судовому засіданні)
за позовом Комунального підприємства "Київпастранс"
до відповідача Державної аудиторської служби України
про визнання протиправними дій, скасування висновку,

В С Т А Н О В И Л А :

У грудні 2018 року до Окружного адміністративного суду міста Києва звернулося Комунальне підприємство "Київпастранс" (надалі - КП "Київпастранс", позивач) з адміністративним позовом до Державної аудиторської служби України (надалі - відповідач, Держаудитслужба), в якому просив суд: визнати протиправними дії суб`єкту владних повноважень - Державної аудиторської служби України та скасувати висновок від 04.12.2018 № 60 про результати моніторингу про результати закупівлі, оприлюднений 07.12.2018 року.
В обґрунтування позовних вимог позивач зазначив, що Державною аудиторською службою України проведено моніторинг оголошеної позивачем процедури закупівлі: "Електричні лампи розжарення" код 31510000-4 за ДК 021:2015 (лампи побутові)  на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2018-09-07-001525-с, за результатами якого 07.12.2018 року оприлюднено висновок, згідно з яким, за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на стадії оприлюднення інформації установлено, що у тендерній документації Замовником визначено підставу на відхилення тендерної пропозиції переможця, яку не передбачено Законом України "Про публічні закупівлі". Також зазначено: "Тип виявленого порушення - встановлено порушення законодавства в частині подання та/або відхилення (не відхилення) замовником тендерної (тендерних) документації".
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року у задоволені позовних вимог Комунальному підприємству "Київпастранс" - відмовлено.
Не погодившись з зазначеним судовим рішенням щодо відмови у задоволенні позовних вимог, позивачем (надалі - апелянт) подано апеляційну скаргу, в якій останній просить скасувати рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року та прийняти нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. Апелянт обґрунтовує свої вимоги тим, що судом першої інстанції неповністю з`ясовані обставини справи, порушено норми матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи. 
Крім того, апелянт звертає увагу, що судом першої інстанції помилково зроблено висновок, що ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиції за результатами аукціону не може бути розцінено, як відмову учасника від підписання договору про закупівлю та як наслідок, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця. Також, апелянт в апеляційній скарзі зазначає, що судом першої інстанції взято до уваги роз`яснення, які містяться в листі Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 16.10.2018 року № 3304-04/45059-03 на запит Держаудитслужбі, які за своєю природою містять виключно інформаційний характер та не можуть слугувати, як доказовою базою.
В судовому засіданні представник позивача підтримав доводи апеляційної скарги у повному обсязі та просив її задовольнити.
Представник відповідача заперечував проти задоволення апеляційної скарги з підстав викладених у письмовому відзиві на апеляційну скаргу та зазначає, що судом першої інстанції зроблено обґрунтований висновок, а тому підстав для задоволення апеляційної скарги не вбачається.
Відповідач у судове засідання не з`явився, про дату, час та місце апеляційного розгляду справи був належним чином повідомлений. 
У відповідності до статті 308 Кодексу адміністративного судочинства України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно із пункту 2 частини 1 статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції може розглянути справу без повідомлення учасників справи (в порядку письмового провадження) за наявними у справі матеріалами, якщо справу може бути вирішено на підставі наявних у ній доказів, у разі неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання.
Заслухавши суддю-доповідача, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, а рішення суду слід залишити без змін, з наступних підстав.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, що на підставі даних автоматичних індикаторів ризиків, Держаудитслужбою видано наказ від 12.11.2018 року №262 про початок моніторингу закупівель, зокрема, за оголошеною КП "Київпастранс" (надалі - Замовник) публічної закупівлі "Електричні лампи розжарення" код 31510000-4 за ДК 021:2015 (лампи побутові) оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу за №UA-2018-09-07-001525-с. 
За результатами моніторингу 07.12.2018 року відповідачем оприлюднено на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель висновок з інформацією про те, що за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель під час планування закупівлі, на стадії розкриття тендерних пропозицій, їх розгляду та оцінки, законодавства у сфері публічних закупівель на стадії укладання договору про закупівлю порушень не встановлено. 
Водночас, за результатами аналізу питання дотримання замовником законодавства у сфері публічних закупівель на стадії оприлюднення інформації установлено, що Замовник у тендерній документації визначив підставу на відхилення тендерної пропозиції переможця, яка не передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
За результатами аналізу тендерної документації установлено, що Замовником у пункті 7 розділу VI "Результати торгів та укладання договору про закупівлю" установлено вимогу про надання переможцем торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір (завантаження в сканованому вигляді в електронну систему закупівель), комерційної пропозиції за формою, наведеною в додатку 1 до тендерної документації, приведеної у відповідність до показників за результатами проведеного аукціону. 
При цьому, Замовником зазначено, що ненадання (незавантаження в систему) переможцем торгів остаточної пропозиції за результатами аукціону буде розцінено як відмова учасника від підписання договору про закупівлю, що тягне за собою наслідки відповідно до абзацу другого пункту 2 частини першої статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі".
Водночас учасник, який визначений переможцем процедури закупівлі за результатами оцінки, повинен у строк що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір надати замовнику документи, які підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до вимог цього Закону та тендерної документації.
Держаудитслужба дійшла висновку, що ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиції за результатами аукціону не може бути розцінено як відмову учасника від підписання договору про закупівлю та, як наслідок, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця.
Не погоджуючись із прийнятим висновком відповідача, позивач звернувся з позовом до суду.
Приймаючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що позивач безпідставно та у  не передбачений законом спосіб вніс додаткові вимоги, що підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця є ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиціїза результатами аукціону.
Надаючи правову оцінку встановленим обставинам справи та висновкам суду першої інстанції, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до частини першої, другої, шостої, сьомої статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України "Про публічні закупівлі", проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Правові та економічні засади здійснення закупівель товарів, робіт і послуг для забезпечення потреб держави та територіальної громади встановлює Закон України «Про публічні закупівлі» (надалі - Закон №922-VIII).
Пункт 9 частини 1статті 1 Закону № 922-VIII визначено, що Замовники - органи державної влади, органи місцевого самоврядування та органи соціального страхування, створені відповідно до закону, а також юридичні особи (підприємства, установи, організації) та їх об`єднання, які забезпечують потреби держави або територіальної громади, якщо така діяльність не здійснюється на промисловій чи комерційній основі, за наявності однієї з таких ознак: юридична особа є розпорядником, одержувачем бюджетних коштів; органи державної влади чи органи місцевого самоврядування або інші замовники володіють більшістю голосів у вищому органі управління юридичної особи; у статутному капіталі юридичної особи державна або комунальна частка акцій (часток, паїв) перевищує 50 відсотків.
Відповідно до частини 1 статті 2 Закону № 922-VIII, цей Закон застосовується: до замовників, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 200 тисяч гривень, а робіт - 1,5 мільйона гривень; до замовників, які здійснюють діяльність в окремих сферах господарювання, за умови, що вартість предмета закупівлі товару (товарів), послуги (послуг) дорівнює або перевищує 1 мільйон гривень, а робіт - 5 мільйонів гривень. Під час здійснення закупівлі товарів, робіт і послуг, вартість яких є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники повинні дотримуватися принципів здійснення публічних закупівель, установлених цим Законом, та можуть використовувати електронну систему закупівель з метою відбору постачальника товару (товарів), надавача послуги (послуг) та виконавця робіт для укладення договору. У разі здійснення закупівель товарів, робіт і послуг без використання електронної системи закупівель, за умови, що вартість предмета закупівлі дорівнює або перевищує 50 тисяч гривень та є меншою за вартість, що встановлена в абзацах другому і третьому цієї частини, замовники обов`язково оприлюднюють звіт про укладені договори в системі електронних закупівель відповідно до    статті 10 цього Закону.
Згідно статті 3 Закону № 922-VIII закупівлі здійснюються за такими принципами: добросовісна конкуренція серед учасників; максимальна економія та ефективність; відкритість та прозорість на всіх стадіях закупівель; недискримінація учасників; об`єктивна та неупереджена оцінка тендерних пропозицій; запобігання корупційним діям і зловживанням.
Стаття 4 Закону № 922-VIII визначає, що закупівля здійснюється відповідно до річного плану. Річний план, додаток до річного плану та зміни до них безоплатно оприлюднюються на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель протягом п`яти днів з дня їх затвердження.
Відповідно до частини 1 статті 71 Закону № 922-VIII моніторинг закупівлі здійснюють центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю, та його територіальні органи (далі - органи державного фінансового контролю).
Моніторинг закупівлі здійснюється протягом проведення процедури закупівлі, укладання договору про закупівлю та його виконання.
Моніторинг закупівлі не проводиться на відповідність тендерної документації вимогам частини четвертої статті 22 цього Закону.
Рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: 1) дані автоматичних індикаторів ризиків; 2) інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 3) повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; 4) виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; 5) інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Згідно частини десятої статті 5 Закону України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (надалі - Закон № 2939-XII) у разі незгоди замовника з інформацією, викладеною у висновку, він має право оскаржити висновок до суду протягом 10 робочих днів з дня його оприлюднення, про що зазначається в електронній системі закупівель протягом наступного робочого дня з дня оскарження висновку до суду.
Колегія суддів звертає увагу, що апелянтом не оскаржується порядок проведення моніторингу відповідачем, а оскаржуються виключно висновки складені Держаудитслужбою про встановлення невідповідності тендерної документації позивача вимогам статті 17 Закону №922, а отже підлягає розгляду апеляційна скарга, в даній частині.
Як встановлено судом першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що у висновку про результати моніторингу закупівлі від 04.12.2018 року № 60 зазначено, що за результатами моніторингу на стадії оприлюднення інформації установлено, що у тендерній документації щодо проведення закупівлі електричних ламп розжарення (лампи побутові) (UA-2018-09-07-001525-с) позивачем визначено підставу на відхилення тендерної пропозиції переможця, яка не передбачена Законом України "Про публічні закупівлі".
За результатами аналізу тендерної документації, оприлюдненої на веб-порталі Уповноваженого органу, установлено, що позивачем у пункті 7 розділу VI "Результати торгів та укладання договору про закупівлю" установлено вимогу про надання переможцем торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення повідомлення про намір укласти договір (завантаження в сканованому вигляді в електронну систему закупівель), комерційної пропозиції за формою, наведеною в додатку 1 до тендерної документації, приведеної у відповідність до показників за результатами проведеного аукціону. Позивачем зазначено, що ненадання (не завантаження в систему) переможцем торгів остаточної пропозиції за результатами аукціону буде розцінено як відмова учасника від підписання договору про закупівлю, що тягне за собою наслідки відповідно до абзацу другого пункту 2 частини першої статті 30 Закону України "Про публічні закупівлі".
Згідно із частиною 1 статті 25 Закону №922-VIII тендерна пропозиція подається в електронному вигляді через електронну систему закупівель. Документ з тендерною пропозицією подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, де зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх встановлення замовником), інформація від учасника про його відповідність кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, вимогам, визначеним у статті 17 цього Закону і в тендерній документації, та завантаження необхідних документів, що вимагаються замовником у тендерній документації. Документи, що підтверджують відповідність учасника кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, та документи, що містять технічній опис предмета закупівлі, подаються в окремому файлі.
Електронна система закупівель автоматично формує та надсилає повідомлення учаснику про отримання його пропозиції із зазначенням дати та часу. Електронна система повинна забезпечити можливість подання пропозиції всім особам на рівних умовах.
Водночас учасник, якого визначено переможцем процедури закупівлі за результатами оцінки повинен у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, надати замовнику документи, які підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 Закону України "Про публічні закупівлі", відповідно до вимог цього Закону та тендерної документації.
Відповідно до пункту 2 частини 1 статті 30 Закону №922-VIII Замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону.
Так, Переможець торгів у строк, що не перевищує п`яти днів з дати оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу повідомлення про намір укласти договір, повинен надати замовнику документи, що підтверджують відсутність підстав, визначених пунктами 2, 3, 5, 6 і 8 частини першої цієї статті, зокрема; відомості про юридичну особу, яка є учасником, внесено до Єдиного державного реєстру осіб, які вчинили корупційні або пов`язані з корупцією правопорушення; службову (посадову) особу учасника, яку уповноважено учасником представляти його інтереси під час проведення процедури закупівлі, фізичну особу, яка є учасником, було притягнуто згідно із законом до відповідальності за вчинення у сфері закупівель корупційного правопорушення; фізична особа, яка є учасником, була засуджена за злочин, учинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку; службова (посадова) особа учасника, яка підписала тендерну пропозицію, була засуджена за злочин, вчинений з корисливих мотивів, судимість з якої не знято або не погашено у встановленому законом порядку; учасник визнаний у встановленому законом порядку банкрутом та стосовно нього відкрита ліквідаційна процедура ( пункт 2 частини 3 статті 17 Закону №922-VIII).
Колегія суддів звертає увагу, що Законом №922-VIII не передбачено надання переможцем торгів будь-яких інших документів, окрім визначених статтею 17 Закону №922.
Щодо посилання апелянта на те, що судом першої інстанції помилково зроблено висновок, що ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиції за результатами аукціону не може бути розцінено, як відмову учасника від підписання договору про закупівлю та як наслідок, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця, колегія суддів зазначає наступне.
Вищезазначеними нормами права не передбачено такої підстави, як відмову учасника від підписання договору про закупівлю ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиції за результатами аукціону, а отже судом першої інстанції правомірно зроблено висновки, що ненадання переможцем торгів (не завантаження в систему) остаточної пропозиції за результатами аукціону не може бути розцінено як відмову учасника від підписання договору про закупівлю та, як наслідок, не може бути підставою для відхилення тендерної пропозиції переможця.
Щодо посилання апелянта, що судом першої інстанції взято до уваги лист Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 16.10.2018 року № 3304-04/45059-03 на запит Держаудитслужбі, колегія суддів звертає увагу, що судом першої інстанції надано оцінку саме нормам права та розглянуто по суті адміністративний позов, а даний лист зазначено, як інформаційний.
В судовому засіданні представник апелянта зазначає, що вимоги для переможця про надання більш детальної інформації про предмет закупівлі необхідний у зв`язку з тим, що в тендерній документації зазначено загальну суму та не містить деталізовану назву товару та ціну за одну одиницю, колегія суддів не погоджується з даними твердженнями, з наступних підстав.
Так, в підпункті 1 пункту 1 розділу ІІІ Тендерної документації щодо проведення процедури відкритих торгів на закупівлю за код 31510000-4 зазначено наступне: «Тендерна пропозиція подається в електронному вигляді шляхом заповнення електронних форм з окремими полями, у яких зазначається інформація про ціну, інші критерії оцінки (у разі їх установлення Замовником), та завантаження файлу (ів), який (і) повинен (ні) містити: заповнену та підписану комерційну пропозицію за формою, наведеною у додатку 1 до тендерної документації;» (стор. 76 том І).
У додатку №1 до тендерної документації міститься наступні розділи, які підлягають обов`язковому заповненню: «№з/п; Повне найменування товару; одиниця виміру; Кількість одиниць; Ціна* за од., грн, без ПДВ; Сума *, грн., без ПДВ; Разом без ПДВ; ПДВ **; Всього з ПДВ».
Колегія суддів звертає увагу, що саме умовами тендерної документації чітко визначено, що учасники тендерної документації при поданні документів на тендер зобов`язаний зазначити всі складові товару (назву товару, кількість та ціну за одиницю та загальну вартість даного товару), а отже твердження апелянта, що під час проведення тендеру відомо замовнику загальну вартість товару є необґрунтованими та безпідставними.
Щодо посилання апелянта на постанову Верховного Суду від 17 липня 2019 року по справі №910/12777/18, яким підтверджено позицію апелянта про наявність у останнього права на вимагання у переможця торгів остаточної пропозиції за результатами аукціону (завантаження в систему), колегія суддів не бере дані твердження апелянта до уваги, оскільки предметом спору по справі №910/12777/18 було наявність арифметичної помилки у корегованій ціновій пропозиції, а в даній справі є спір про вимагання у переможця торгів остаточної пропозиції за результатами аукціону (завантаження в систему), а в разі не подання розцінюється, як відмова учасника від підписання договору про закупівлю.
Суд апеляційної інстанції вважає за необхідне зазначити, що згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до уваги Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. Згідно з практикою Європейського суду з прав людини очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. З тим, щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд.
Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення про відмову в задоволенні позовних вимог з додержанням норм матеріального та процесуального права, а викладені в апеляційній скарзі доводи позицію суду першої інстанції не спростовують.
Крім того, колегія суддів звертає увагу, що зміст апеляційної скарги є ідентичним позовній заяві, а отже, доводи, викладені заявником в апеляційній скарзі були предметом дослідження суду першої інстанції і не знайшли свого належного підтвердження під час розгляду апеляційної скарги. 
При цьому апеляційна скарга не містять посилання на обставини, передбачені статтями 317-319 Кодексу адміністративного судочинства України, за яких рішення суду підлягає скасуванню.
Відповідно до пункту першого частини першої статті 315 Кодексу адміністративного судочинства України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
За змістом частини першої статті 316 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Оскільки судове рішення ухвалене судом першої інстанції з додержанням норм матеріального і процесуального права, на підставі правильно встановлених обставин справи, а доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують, то суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване судове рішення - без змін.
Зважаючи на вищевикладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно встановив фактичні обставини справи, дослідив наявні докази, дав їм належну оцінку та прийняв законне та обґрунтоване рішення у відповідності з вимогами матеріального та процесуального права, в зв`язку з чим апеляційна скарга залишається без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
На підставі викладеного, керуючись 34, 242, 243, 246, 308, 311, 316, 321,322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, колегія суддів,

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу Комунального підприємства "Київпастранс" - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 29 серпня 2019 року - залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів із дня складання повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного суду у порядку ст. ст. 329-331 Кодексу адміністративного судочинства України.
Повний текст постанови буде складено протягом п`яти днів з моменту його проголошення.

Головуючий суддя:                                                                      Г. В. Земляна

Судді:                                                                                          А. Б. Парінов 

                                                                                                    Я. М. Собків
                     
Повний текст постанови складено 19 лютого 2020 року.