П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

11 лютого 2020 р.	м.Одеса	Справа № 420/3821/19	

 	Головуючий в 1 інстанції: Свида Л.І.                                                            Дата і місце ухвалення: 04.11.2019р., м. Одеса                                	
Колегія суддів П`ятого апеляційного адміністративного суду 
у складі:
головуючого  –    Ступакової І.Г.
суддів             –    Бітова А.І.
–          Лук`янчук О.В.
        при секретарі  –    Рябоконь Н.В.

         розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Одесі адміністративну справу за апеляційною скаргою Одеської митниці ДФС на рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2019 року по справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Китайсько-Європейський Еко Хаб» до Одеської митниці ДФС про визнання протиправними та скасування рішення про коригування митної вартості товарів, картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення, зобов`язання вчинити певні дії, -

В С Т А Н О В И Л А :

В червні 2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «Китайсько-Європейський Еко Хаб» звернулося до Одеського окружного адміністративного суду з адміністративним позовом до Одеської митниці ДФС, в якому просило суд:
- визнати протиправним та скасувати рішення про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2 від 22.12.2018р.;
- визнати протиправною та скасувати картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500170/2018/027634 від 22.12.2018р.;
- стягнути з Одеської митниці ДФС на користь товариства з обмеженою відповідальністю «Китайсько-Європейський Еко Хаб» суму переплаченого митного тарифу в розмірі 325  645,59 грн. та сплачений судовий збір в розмірі 8726,70 грн.
Позов обґрунтовувало тим, що з метою здійснення митного оформлення товару, ввезеного на митну територію України на виконання умов контракту, укладеного 28.08.2018р. з компанією-нерезидентом  «CHINACO Bionomics Inc» (КНР), позивачем до Одеської митниці ДФС була подана митна декларація, в якій митну вартість товару визначено за першим методом – ціною договору. На підтвердження митної вартості товару були надані відповідні підтверджуючі документи. Однак, митним органом було прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2 від 22.12.2018р., обґрунтоване тим, що в поданих документах містяться розбіжності, а також надані документи не містять всіх відомостей, що підтверджують числове значення складових митної вартості товарів та всіх відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. Таке рішення, а також карку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500170/2018/027634 від 22.12.2018р. «Китайсько-Європейський Еко Хаб» вважає незаконними та зазначає, що товариством надано митному органу достатньо документів, з яких являється за можливе встановити митну вартість товару, задекларовану підприємством. У зв`язку з прийняттям відповідачем незаконних картки відмови та рішення про коригування митної вартості  товарів позивач був змушений надмірно сплатити митні платежі на загальну суму 325  645,59 грн., які підлягають стягненню на його користь з митного органу.
Рішенням Одеського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2019 року позов задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2 від 22.12.2018р.
Визнано протиправною та скасовано картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення Одеської митниці ДФС №UA500170/2018/027634 від 22.12.2018р.
В задоволенні іншої частини позовних вимог відмовлено.
Стягнуто з Одеської митниці ДФС за рахунок її бюджетних асигнувань на користь ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» сплачений судовий збір у розмірі 7519,61 грн.
Не погоджуючись з вказаним рішенням, Одеська митниця ДФС подала апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на не повне з`ясування судом обставин справи, неправильне застосування норм матеріального права та порушення норм процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просить скасувати рішення від 04.11.2019р. з прийняттям нового судового рішення – про відмову в задоволенні позову ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб».
В обґрунтування доводів апеляційної скарги апелянт зазначає, що суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про те, що у митного органу не було підстав для витребування у позивача додаткових документів для підтвердження митної вартості товару. Судом не враховано, що під час митного контролю товарів за поданою товариством митною декларацією від 11.12.2018р. програмним комплексом автоматизованої системи  аналізу та управління ризиками сформовані форми контролю, які, у зв`язку із можливим заниженням митної вартості товарів, передбачали необхідність здійснення митницею перевірки правильності визначення митної вартості. 
Також, апелянт посилається на те, що судом першої інстанції не надано належної правової оцінки посиланням митного органу, що у поданому до митного оформлення інвойсі від 18.10.2018р. в пункті 2 числове значення фрахту становить  90 дол. США, що не відповідає задекларованому у митній декларації – 900 дол. США. Крім того, позивачем не було надано митному органу Додаток №3 до Договору  від 28.08.2018р. №28_08-2018, а також щомісячної специфікації. З поданих до митного оформлення коносаментів від 23.11.2018р. та від 16.10.2018р. неможливо встановити зв`язок між відправником та одержувачами. 
Посилається апелянт і на те, що у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутня будь-яка інформація  щодо включення / не включення  вартості упаковки або вартості пакувальних матеріалів  та робіт, пов`язаних з пакуванням, до ціни, що була фактично сплачена  або підлягає сплаті за оцінювані товари. 
Апелянт просить суд апеляційної інстанції врахувати, що у рішенні Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2 від 22.12.2018р. наведено достатнє обґрунтування причин, через які заявлену декларантом митну вартість  не може бути визнано, зазначені джерела інформації, що використовувалися митним органом для визначення митної вартості. 
Розглянувши матеріали справи, заслухавши суддю-доповідача та учасників справи, перевіривши законність і обґрунтованість судового рішення в межах позовних вимог і доводів апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 28 серпня 2018 року між ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб», як Покупцем, та Компанією «CHINACO Bionomics Inc» (КНР), як Продавцем, укладено зовнішньоекономічний контракт  №28_08-2018, за умовами якого Продавець продає, а Покупець купує товар у кількості, за ціною та згідно з умовами, зазначеними в цьому договорі. 
На виконання умов контракту №28_08-2018 від 28.08.2018р. на митну територію України позивачем поставлений товар (первинні батареї: тип АА- батарейки - 675000 штук, упаковані у 750 картонних коробок, тип ААА - батарейки - 1215000 штук, упаковані у 750 картонних коробок. Всього 1890000 штук, упаковані у 1500 картонних коробок, торгівельна марка BIONOM, виробник «Suzhou Nanguang Battery Co.»  вага «брутто» - 23500 кг., вага «нетто» - 22000 кг.) на суму 76161,30 доларів США.
У зв`язку з цим, 11.12.2018р. декларантом до митного поста «Південний» подана митна декларація №UA500170/2018/027634, в якій митна вартість визначена за основним методом - за ціною контракту.
На підтвердження митної вартості товару позивачем надано: зовнішньоекономічний контракт №28_08-2018 від 28.08.2018р., пакувальний лист №09-2018 від 18.10.2018р., рахунок-проформу NGI809003 від 05.09.2018р., рахунок-фактуру (інвойс) 2018/10/18 від 18.10.2018р., мастерконосамент 8ІF1810 від 23.11.2018р., коносамент 577437725 від 16.10.2018р., домашній коносамент ZYTC18102401 від 16.10.2018р., навантажувальний документ наряд №3733 від 30.11.2018р., сертифікат про проходження товару С183202513260016 від 23.10.2018р., доповнення до зовнішньоекономічного контракту додаток №01, додаток №02 від 02.10.2018р., договір про надання послуг митного брокера №11/10-18 від 11.10.2018р., акт зважування контейнера №20 від 04.12.2018р., лист №PNG1808018 від 22.10.2018р.
За результатами перевірки документів, поданих позивачем для підтвердження заявленої митної вартості товарів, Митницею зроблено висновок, що вони містять розбіжності, числові значення складових митної вартості товарів, які є обов`язковими при її обчисленні, не підтверджені документально, та заявлено неповні відомості про митну вартість товарів.
Відповідно до вимог п.3 ст.53 МК України декларанту було запропоновано, для підтвердження заявленої митної вартості товару, потягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, а саме: договір (угоду, контракт) із третіми особами, пов`язаний з договором (угодою, контрактом) про поставку товарів, митна вартість яких визначається; 2) рахунки про здійснення платежів третім особам на користь продавця, якщо такі платежі здійснюються за умовами, визначеними договором (угодою, контрактом); 3) рахунки про сплату комісійних, посередницьких послуг, пов`язаних із виконанням умов договору (угоди, контракту); 4) виписку з бухгалтерської документації; 5) згідно із п. 6 ч. 2 ст. 53 МКУ-6) транспортні (перевізні) документи, що містять відомості про перевезення оцінюваних товарів; 6) каталоги, специфікації, прейскуранти (прайс-листи) виробника товару; 7) копію митної декларації країни відправлення; 8) висновки про якісні та вартісні характеристики товарів, підготовлені спеціалізованими експертними організаціями, та/або інформація біржових організацій про вартість товару або сировини.
ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб», на вимогу митного органу, надало письмові пояснення №18_12_2018-1 від 18.12.2018р., в яких просило оформити митну декларацію та випустити у вільний обіг вантаж на підставі наданих документів. Позивачем, також, було надано: експортну митну декларацію країни відправлення №223120180003420691 від 13.10.2018р. та прайс-лист продавця від 30.08.2018р.
Одеська митниця ДФС дійшла висновку, що надані документи містять розбіжності та не містили всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товару та відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті  за ці товари. У зв`язку з цим, митним органом 22.12.2018р. складено картку відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500170/2018/027634  та прийнято рішення про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2, згідно якого митна вартість оцінюваного товару була визначена за другорядним методом - за ціною аналогічних (подібних) товарів.
Зокрема, у рішенні про коригування митної вартості товарів від 22.12.2018р. №UA500170/2018/000005/2 відповідач зазначив, що позивачем заявлено не повні відомості про митну вартість та окремі складові митної вартості достовірно документально не підтверджено. При цьому, подані документи містять розбіжності, а саме: 
1) у поданому до митного оформлення інвойсі від 18.10.2018р. №2018/10/18 в п. 2 числове значення фрахту становить 90.00 US dollars умови поставки CFR Одеса, Україна, що не відповідає задекларованому в митній декларації - 900.00  US dollars. Також, у інвойсі зазначено умови поставки CFR Одеса, Україна, що не відповідає задекларованому у митній декларації;
2) у поданому до митного оформлення зовнішньоекономічному контракті від 28.08.2018р. №28_08-2018 у п.3.2 зазначено що датою поставки кожної партії товару вважається дата підписання акту прийому-передачі за формою, погодженою сторонами в додатку №03 до цього договору, який підписується сторонами. Також, у п. 7.1 та у п. 8.1 є посилання на додаток №03, який не подано до митного оформлення. У п. 1.2 зазначено, що поставка товару здійснюється протягом строку дії цього договору окремими партіями, узгодженими сторонами у щомісячних специфікаціях за формою, наведеною в додатку 01 до цього договору. У п. 4 зазначено, що країна призначення (порт вивантаження) для кожної партії товару, термін поставки кожної партії товару, кількість кожної партії товару, ціна за одиницю кожної партії товарів узгоджуються сторонами в щомісячних специфікаціях за формою, наведеною в додатку №01 до цього договору, але жодної щомісячної специфікації до оформлення не надано; у поданому до митного оформлення додатку №02 до зовнішньоекономічного контракту від 28.08.2018р. №28_08-2018 в параграфі 2 «Порядок оплати кожної партії товару» зазначено що оплата кожної партії товару безумовно повинна бути сплачена покупцем на підставі вищевказаних відповідних документів і на наступних умовах: платіж у розмірі 100% від вартості кожної партії товару підтверджується сторонами в щомісячних специфікаціях за формою, наведеною в додатку №1, та безумовно повинен бути сплачений покупцем протягом 120 календарних днів після дати підписання акту прийому-передачі кожної партії товару за формою, зазначеною сторонами в додатку №03 до цього договору, який підписується сторонами, на підставі комерційного рахунка-фактури, тобто також існує посилання на щомісячні специфікації та додатку №03, які до оформлення не надані;
3) в сертифікаті походження №С183202513260016 від 23.10.2018р. під номером 9 зазначено кількість 2520000 штук, що суперечить кількості у графі 31 ЕМД;
4) у поданих до митного оформлення коносаментах №8 IF1810 від 23.11.2018р. та №577437725 від 16.10.2018р. неможливо встановити зв`язок між відправниками та отримувачами;
5) відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, якщо вони не включалися до ціни, що була  фактично сплачена або підлягає сплаті додається вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням. Проте, у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутня будь-яка інформація щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.
Не погоджуючись з правомірністю рішення про коригування митної вартості товарів від 22.12.2018р. №UA500170/2018/000005/2 та картки відмови від 22.12.2018р. №UA500170/2018/027634 ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб», оскаржило їх в судовому порядку та просило стягнути надмірно сплачені митні платежі.
Суд першої інстанції, задовольняючи частково позов товариства, дійшов висновку, що позивачем був наданий достатній вичерпний перелік документів, який підтверджував заявлену митну вартість товарів, наявність розбіжностей у яких митним органом не доведено. Надані позивачем документи не містять ознак підробки, містили всі відомості, що підтверджували числові значення складових митної вартості товарів, та відомості щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари. А відтак, за висновками суду першої інстанції, у Митниці не було підстав для сумніву правильності митної оцінки товару; відповідач необґрунтовано запропонував позивачу надати додаткові документи. 
Однак, суд першої інстанції не знайшов підстав для задоволення вимог ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» щодо повернення надмірно сплачених сум митних платежів, зазначивши, що відповідна вимога є передчасною. Умовою для здійснення відповідного повернення коштів є наявність факту надмірної сплати коштів, в тому числі в судовому порядку, а також подання платником податків заяви про таке повернення до митного органу не пізніше 1095-го від дня виникнення надміру сплаченої суми із зазначенням напрямку перерахування коштів.
Колегія суддів суду апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції виходячи з наступного.
Відповідно до пунктів 23, 24 статті 4 МК України митне оформлення - виконання митних формальностей, необхідних для випуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення; митний контроль - сукупність заходів, що здійснюються з метою забезпечення додержання норм цього Кодексу, законів та інших нормативно-правових актів з питань державної митної справи, міжнародних договорів України, укладених у встановленому законом порядку.
На підставі приписів Митного кодексу України орган доходів і зборів здійснює контроль правильності визначення митної вартості товарів, якою, відповідно до ст.49 МК України, є їх вартість, що використовується для митних цілей, яка базується на ціні, що фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари.
Поняття митної вартості є базовою категорією у системі митного законодавства з питань державної митної справи, оскільки саме на основі митної вартості здійснюється розрахунок митних платежів.
Вказане узгоджується з положеннями ст.50 МК України, якою передбачено, що відомості про митну вартість товарів використовуються для нарахування митних платежів; застосування інших заходів державного регулювання зовнішньоекономічної діяльності України; ведення митної статистики; розрахунку податкового зобов`язання, визначеного за результатами документальної перевірки.
Відповідно до Брюссельської Конвенції про створення уніфікованої методології визначення митної вартості товарів 1950 року (Конвенція про оцінку товарів у митних цілях), митна вартість була визначена як номінальна ціна товару, за якою відповідний товар може бути проданий  в країну призначення в момент подання митної декларації (тобто ціна, що укладається між незалежними один від одного продавцем і покупцем на умов повної ринкової конкуренції). 
Відповідно до Генеральної угоди про тарифи і торгівлю (ГАТТ), підписаної 30 жовтня 1947 року, оцінка імпортованого товару для митних цілей (митна вартість) повинна  ґрунтуватись на дійсній вартості імпортованого товару, на який розраховується мито. 
Згідно Угоди про застосування статті VII Генеральної угоди з тарифів і торгівлі 1994 року митною вартістю імпортованих товарів  є їх контрактна вартість, тобто ціна, що фактично сплачена або підлягає сплаті  за товари, якщо вони продаються на експорт до країни імпорту. 
За змістом частини 1 статті 51 МК України митна вартість товарів, що переміщуються через митний кордон України, визначається декларантом відповідно до норм цього Кодексу.
Частинами 1, 2 статті 52 МК України передбачено, що заявлення митної вартості товарів здійснюється декларантом або уповноваженою ним особою під час декларування товарів у порядку, встановленому розділом VIII цього Кодексу та цією главою. Декларант або уповноважена ним особа, які заявляють митну вартість товару, зобов`язані: 1) заявляти митну вартість, визначену ними самостійно, у тому числі за результатами консультацій з митним органом; 2) подавати митному органу достовірні відомості про визначення митної вартості, які повинні базуватися на об`єктивних, документально підтверджених даних, що піддаються обчисленню; 3) нести всі додаткові витрати, пов`язані з коригуванням митної вартості або наданням органу доходів і зборів додаткової інформації.
Згідно ч.1 ст.53 МК України у випадках, передбачених цим Кодексом, одночасно з митною декларацією декларант подає митному органу документи, що підтверджують заявлену митну вартість товарів і обраний метод її визначення.
Тобто, заявлення митної вартості товарів здійснюється виключно декларантом без жодного втручання митних органів, за винятком проведення певних консультацій за бажанням та зверненням декларанта для отримання певної інформації, необхідної йому для визначення митної вартості товарів. 
Водночас, відповідно до частини 3 статті 53 МК України, у разі якщо документи, зазначені у частині другій цієї статті, містять розбіжності, наявні ознаки підробки або не містять всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані протягом 10 календарних днів надати (за наявності) додаткові документи, перелік яких визначено вказаною нормою.
Згідно частин 5, 6 статті 53 МК України забороняється вимагати від декларанта або уповноваженої ним особи будь-які інші документи, відмінні від тих, що зазначені в цій статті. Декларант або уповноважена ним особа за власним бажанням може подати додаткові наявні у них документи для підтвердження заявленої ними митної вартості товару.
Відповідно до ст.54 МК України контроль правильності визначення митної вартості товарів здійснюється митним органом під час проведення митного контролю і митного оформлення шляхом перевірки числового значення заявленої митної вартості.
Контроль правильності визначення митної вартості товарів за основним методом - за ціною договору (контракту) щодо товарів, які ввозяться на митну територію України відповідно до митного режиму імпорту (вартість операції), здійснюється митним органом шляхом перевірки розрахунку, здійсненого декларантом, за відсутності застережень щодо застосування цього методу, визначених у частині першій статті 58 цього Кодексу.
За наслідками здійснення контролю правильності визначення митної вартості товарів митний орган визнає заявлену декларантом або уповноваженою ним особою митну вартість чи приймає письмове рішення про її коригування відповідно до положень статті 55 цього Кодексу.
Митний орган може відмовити у митному оформленні товарів за заявленою декларантом або уповноваженою ним особою митною вартістю виключно за наявності обґрунтованих підстав вважати, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, у разі: 1) невірно проведеного декларантом або уповноваженою ним особою розрахунку митної вартості; 2) неподання декларантом або уповноваженою ним особою документів згідно з переліком та відповідно до умов, зазначених у частинах другій - четвертій статті 53 цього Кодексу, або відсутності у цих документах всіх відомостей, що підтверджують числові значення складових митної вартості товарів, чи відомостей щодо ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за ці товари; 3) невідповідності обраного декларантом або уповноваженою ним особою методу визначення митної вартості товару умовам, наведеним у главі 9 цього Кодексу; 4) надходження до митного органу документально підтвердженої офіційної інформації митних органів інших країн щодо недостовірності заявленої митної вартості.
Отже, виключно у разі наявності розбіжностей у поданих декларантом до митного оформлення документах для підтвердження заявленої митної вартості товару, декларант або уповноважена ним особа на письмову вимогу митного органу зобов`язані надати додатковий перелік документів. 
При цьому, витребування митним органом таких документів може мати місце у випадку наявності обґрунтованих сумнівів у достовірності поданих декларантом відомостей. Такі сумніви можуть бути зумовлені неповнотою поданих документів для підтвердження заявленої митної вартості товарів, невідповідністю характеристик товарів, зазначених у поданих документах, митному огляду цих товарів, порівнянням рівня заявленої митної вартості з рівнем митної вартості ідентичних або подібних товарів, митне оформлення яких уже здійснено тощо.
Наявність у митного органу обґрунтованого сумніву у правильності визначення митної вартості є обов`язковою, оскільки саме з цією обставиною закон пов`язує можливість витребовування додаткових документів у декларанта та надає митниці право вчиняти наступні дії, спрямовані на визначення дійсної митної вартості товарів. 
Разом з тим, витребувати необхідно ті документи, які дають можливість пересвідчитись у правильності чи помилковості задекларованої митної вартості, а не всі, які передбачені ст.53 МК України. Ненадання повного переліку витребуваних документів може бути підставою для визначення митної вартості не за першим методом лише тоді, коли подані документи є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності не спростовують сумнів у достовірності наданої інформації.
При цьому, як слідує зі змісту приписів ч.3 ст.318 Митного кодексу України, митний контроль має передбачати виконання органами доходів і зборів мінімуму митних формальностей, необхідних для забезпечення додержання законодавства України з питань державної митної справи.
До того ж, відповідно до вимог ч.7 ст.54 МК України, у разі якщо під час проведення митного контролю орган доходів і зборів не може аргументовано довести, що заявлено неповні та/або недостовірні відомості про митну вартість товарів, у тому числі невірно визначено митну вартість товарів, заявлена декларантом або уповноваженою ним особою митна вартість вважається визнаною автоматично.
Як вбачається з матеріалів справи, підставою для висновку, що надані ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» документи містять розбіжності та не містять інформації щодо ціни, що фактично сплачена або підлягає сплаті, Одеською митницею ДФС в п.33 спірного рішення про коригування митної вартості товарів від 22.12.2018р. №UA500170/2018/000005/2, серед іншого, зазначено те, що у поданому до митного оформлення інвойсі від 18.10.2018р. №2018/10/18 в п. 2 числове значення фрахту становить 90.00 US dollars умови поставки CFR Одеса, Україна, що не відповідає задекларованому в митній декларації - 900.00  US dollars.
Колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції про необґрунтованість таких посилань митного органу, оскільки в пункті 2 інвойсу від 18.10.2018р. №2018/10/18 при зазначенні числового значення фрахту 90.00 доларів США допущено помилку, про що свідчить відображення в дужках біля відповідного числового значення його розшифрування прописом, а саме «Nine hundred US dollar», тобто дев`ятсот доларів США. 
Про допущення відповідної технічної помилки  ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» повідомляло Одеську митницю ДФС листом від 18.12.2018р., однак вказану обставину митним органом не прийнято до уваги. 
Щодо умов поставки CFR Одеса, Україна, що, за твердженнями апелянта, не відповідає задекларованому у митній декларації, то колегія суддів  вважає їх надуманими, оскільки як у  інвойсі від 18.10.2018р. №2018/10/18, так і в поданій митній декларації зазначено умови поставки саме CFR Одеса, Україна.
Також, в п.33 спірного рішення про коригування митної вартості товарів від 22.12.2018р. №UA500170/2018/000005/2 Одеською митницею ДФС зазначено про ненадання ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» акту приймання-передачі продукції та додатку №3, про які зазначено в зовнішньоекономічному контракті від 28.08.2018р. №28_08-2018.
В поданих до митного органу 18.12.2018р. поясненнях ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» зазначало, що відповідно до умов зовнішньоекономічного контракту  акт приймання-передачі продукції та додаток №3 до договору купівлі-продажу станом на даний час ще не складено, оскільки продукція буде прийматись після завершення митного оформлення товарів. 
Зазначені пояснення відповідачем також не враховано, тоді як позивачем надано суду докази, що після завершення митного оформлення товару сторонами було оформлено акт прийому-передачі товару та Додаток №3 до договору.
Варто зазначити, що вказана обставина не свідчить про наявність розбіжностей у числових значеннях в поданих декларантом документах. 
Колегія суддів вважає необґрунтованими посилання апелянта на неможливість встановити зв`язок між відправниками та отримувачами у поданих до митного оформлення коносаментах №8 IF1810 від 23.11.2018р. та №577437725 від 16.10.2018р., оскільки матеріалами справи підтверджено, що позивачу був наданий представницький коносамент, відповідно до якого він є власником товару, що перевозиться морським транспортом, без зазначення отримувача у самому коносаменті.
В рішенні про коригування митної вартості товарів від 22.12.2018р. №UA500170/2018/000005/2 та в обґрунтування вимог апеляційної скарги Одеською митницею ДФС зазначено, що у наданих до митного оформлення документах (контракті, інвойсі, пакувальному листі тощо) відсутня будь-яка інформація щодо включення/не включення даних складових митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, внаслідок чого неможливо перевірити правильність визначення митної вартості самих товарів.
Колегія суддів не приймає до уваги такі доводи апелянта з огляду на наступне.
Відповідно до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України при визначенні митної вартості до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за оцінювані товари, додаються такі витрати (складові митної вартості), якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті, зокрема, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням.
З вказаної норми слідує, що документального підтвердження потребує вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, лише у випадку, якщо вони не включалися до ціни, що була фактично сплачена або підлягає сплаті за товар. 
Однак, у даному випадку, за умовами пункту 4.1 зовнішньоекономічного контракту від 28.08.2018р. №28_08-2018 ціна товару за одну штуку для кожної партії товарів узгоджується сторонами в щомісячних специфікаціях за формою, наведеною у додатку №01 до цього договору, і включає в себе вартість самого товару, тари і упаковки, маркування, витрати по експортному оформленню, а також завантаження кожної партії товару та інші витрати відповідно до умов поставки за цим договором.
Тобто, вартість упаковки або вартість пакувальних матеріалів та робіт, пов`язаних із пакуванням, включено у ціну товару, а тому у ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб», у відповідності до пп. в) п.2 ч.10 ст.58 Митного кодексу України, відсутній обов`язок щодо додаткового їх документального підтвердження.
Щодо посилань митного органу про суперечливість даних щодо кількості товару, зокрема,  в сертифікаті походження №С183202513260016 від 23.10.2018р. під номером 9 зазначено кількість 2520000 штук, що суперечить кількості у графі 31 ЕМД, то судом першої інстанції правильно встановлено підтвердженість матеріалами справи  надходження товару у кількості 1500 картонних коробок вагою «брутто» - 23500 кг., вага «нетто» - 22000 кг., на загальну суму 76161,30 USD та ціна визначена за кг, а не за кожну одиницю товару.
З вказаного слідує, що помилково зазначена декларантом кількість штук 1890000 не впливає на визначення митної вартості товару.
Інших обставин, які б викликали обґрунтовані сумніви в достовірності проведеного позивачем розрахунку митної вартості товару за ціною договору, відповідачем не наведено. Так само й інших юридичних фактів, які б впливали на рівень задекларованої позивачем митної вартості товару, судом не встановлено.
Колегія суддів зазначає, що навіть наявність у митного органу інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг не відповідає вартості заявленій позивачем, не може утворити підстав для відмови у визнанні заявленої митної вартості за основним методом, оскільки митні органи при здійсненні митного контролю, у тому числі й з питань контролю правильності визначення митної вартості, мають діяти у спосіб, визначений МК України, а відомості, які містяться в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками, мають лише допоміжний інформаційний характер при прийнятті органом доходів і зборів відповідних рішень. 
Наявність в автоматизованій системі аналізу та управління ризиками інформації про те, що митна вартість раніше імпортованих товарів, випущених у вільний обіг, є більшою, ніж задекларована декларантом, за відсутності інших визначених законом підстав, що обумовлюють межі і способи здійснення органом доходів і зборів контролю митної вартості, не утворює підстав для відмови у визнанні заявленої декларантом митної вартості за основним методом та її визначенні за іншим  методом, адже торгові відносини є різноманітними, здійснюються на принципах автономії волі та свободи договору, при цьому безліч обставин можуть впливати на їх ціну (характеристика товару, виробник, торгова марка, умови і обсяги поставок, наявність знижок тощо). Автоматизована система аналізу та управління ризиками не може містити усієї інформації, що стосується суб`єктів зовнішньоекономічної діяльності, товарів і умов їх продажу, тому такі дані не можуть мати більше значення, ніж надані декларантом первинні документи про товар.
За таких обставин, колегія суддів погоджується з висновком суду першої інстанції, що оскаржуване рішення  митного органу та картка відмови є протиправними та підлягають скасуванню, оскільки позивачем надано усі передбачені чинним законодавством документи, які підтверджують митну вартість товарів, що ввозяться, та дають можливість визначити митну вартість товару за ціною договору шляхом застосування першого методу. 
Натомість, митним органом не доведено правомірності оскаржуваного рішення, не спростовано дійсність поданих до митного оформлення документів, достовірність і об`єктивність зазначених відомостей, не доведено наявності підстав для витребування від позивача (декларанта) додаткових документів, а також застосування другорядного методу визначення митної вартості товарів, не надано доказів, що документи, подані декларантом для митного оформлення товару, є недостатніми чи такими, що у своїй сукупності викликають сумнів у достовірності наданої інформації та не дотримано передбаченого ст. 57 МК України порядку визначення митної вартості товару.
Отже, позовні вимоги ТОВ «Китайсько-Європейський Еко Хаб» про визнання протиправним та скасування рішення Одеської митниці ДФС про коригування митної вартості товарів №UA500170/2018/000005/2 від 22.12.2018р. та картки відмови в прийнятті митної декларації, митному оформленні випуску чи пропуску товарів, транспортних засобів комерційного призначення №UA500170/2018/027634 від 22.12.2018р. є обґрунтованими та підлягають задоволенню.
Доводи апеляційної скарги правильність висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для задоволення скарги Одеської митниці ДФС та скасування рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2019 року колегія суддів не вбачає.
Оскільки судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та постановлено судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, тому, відповідно до ст.316 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін. 
З огляду на залишення рішення суду першої інстанції без змін, відповідно до приписів статті 139 КАС України, підстави для розподілу судових витрат відсутні.
Керуючись ст.ст. 308, 310, п.1 ч.1 ст.315, ст.ст. 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів, -          
П О С Т А Н О В И Л А :

Апеляційну скаргу Одеської митниці ДФС залишити без задоволення, рішення Одеського окружного адміністративного суду від 04 листопада 2019 року залишити без змін.
Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом 30 днів з дня складання повного тексту судового рішення.
                                                                 Повний текст судового рішення виготовлений 12 лютого 2020 року.

Головуючий:                                                                                                                    І.Г. Ступакова

Судді:                                                                                                                                А.І. Бітов

                                                                                                                                       О.В. Лук`янчук