ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/2465/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Лиска І.Г.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  22 січня 2020 року                                                                                       м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі:
головуючого судді                                                                                           Ганечко О.М.,
суддів                                                                                                            Кузьменка В.В.,
                                                                                                                  Шурка О.І.,
за участі секретаря судового засідання                                                      Біднячук Ю.С.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області на рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області, треті особи: Бучанська міська рада, Микулицька сільська рада, Немішаївська селищна рада про визнання протиправним та скасування рішення,

                                                  В С Т А Н О В И В :

ОСОБА_1 звернулась до Київського окружного адміністративного суду з позовом до Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області,  треті особи: Бучанська міська рада, Микулицька сільська рада, Немішаївська селищна рада про визнання протиправним та скасування рішення.
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 адміністративний позов задоволено.
Визнано протиправним та не чинним рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 11.05.2019 № 1076/1.
Скасовано рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 11.05.2019 № 1076/1.
Не погоджуючись з даним рішенням суду, Клавдієво-Тарасівська селищна рада Бородянського району Київської області подала апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нову постанову, якою у задоволенні позовних вимог відмовити, посилаючись на неповне з`ясування  обставин справи, порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, що призвело до неправильного вирішення спору по суті. 
У судовому засіданні представник апелянта підтримала в повному обсязі вимоги апеляційної скарги, просила їх задовольнити.
Представники позивача та третьої особи - Бучанської міської ради у судовому засіданні заперечували проти задоволення апеляційної скарги, просили суд залишити оскаржуване рішення без змін.
Інші учасники справи у судове засідання не з`явились, будучи належним чином повідомленими про дату та час розгляду апеляційної скарги.
Заслухавши суддю доповідача, вислухавши пояснення представників учасників справи, дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з огляду на таке.
Так, у відповідності до положень ч. 1 ст. 308 КАС України, справа переглядається колегією суддів в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Як вбачається з матеріалів справи та встановлено судом першої інстанції, рішенням Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області 41-ї позачергової сесії шостого скликання від 02.06.2015 вирішено: 1) затвердити протокол лічильної комісії з підрахунку голосів опитування громадян щодо надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад. 2) прийняти пропозицію Бучанської міської ради та надати згоду на добровільне об`єднання населених пунктів смт. Клавдієво-Тарасове, с. Пороскотень в межах Клавдієво-Тарасівської селищної ради в єдину Бучанську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром в м. Буча. 3) Відмовити Бородянський селищній раді в наданні згоди на добровільне об`єднання населених пунктів смт. Клавдієво-Тарасове, с. Пороскотень в єдину Бородянську об`єднану територіальну громаду.                    4) Відмовити Ірпінській селищній раді в наданні згоди на добровільне об`єднання населених пунктів смт. Клавдієво-Тарасове, с. Пороскотень в єдину Ірпінську об`єднану територіальну громаду.
Рішенням Немішаївської селищної ради Бородянського району Київської області від 17.05.2018 № 27-VІІ надано згоду на добровільне об`єднання територіальних громад селища Немішаєве Немішаївської селищної ради, селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень Клавдіївської селищної ради, села Козинці та села Діброва Козинцівської сільської ради, села Микулиці Микулицької сільської ради, селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бабинецької селищної ради, села Пилиповичі Пилиповецької сільської ради. Села Здвижівка Здвижівської сільської ради Бородянського району, села Мироцьке Мироцької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду з центром в селі Микуличі.   
Дане рішення прийнято на підставі рішення Микулицької сільської ради № 20-VІІ від 11.05.2018, яким останні утримались на добровільне об`єднання в Бородянську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром смт. Бородянка, Бородянського району, Київської області з Микулицькою сільською територіальною громадою с. Микуличі; Бабинецькою селищною територіальною громадою смт. Бабинці; Немішаївською селищною територіальною громадою смт. Немішаєве; Клавдієво-Тарасівською селищною територіальною громадою смт. Клавдієво-Тарасове, села Пороскотень, Бородянського району; Пилиповицькою сільською територіальною громадою с. Пилиповичі; Дружнянською сільською територіальною громадою с. Дружня; Загальцівською сільською територіальною громадою с. Загальці, с. Бондарня, с. Гай, с. Нова Буда, с. Поташня; Здвижівською сільською територіальною громадою с. Здвижівка; Дмитрівською сільською територіальною громадою с. Дмитрівка, с. Озірщина; Майданівською сільською територіальною громадою                      с. Майданівка, с. Язвинка, с. Вишняки; Качалівською сільською територіальною громадою    с. Качали, с. Галинка, с. Торфяне, с. Волиця, с. Стара Буда; Мирчанською сільською територіальною громадою с. Мирча. С. Коблицький ліс, с. Великий ліс, с. Коблиця,                 с. Тальське; Новозаліською сільською територіальною громадою с. нове Залісся ; Новогребельською сільською територіальною громадою с. Нова Гребля, с. Вабля; Новокорогодською сільською територіальною громадою с. Новий Корогод; Шибенською сільською територіальною громадою  с. Шибене, с. Красний Ріг; Небратською сільською територіальною громадою с. Небрат, с. Берестянка, с. Михайленків; Козинцівською сільською територіальною громадою с. Козинці, с. Діброва в Бородянську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром в смт. Бородянка та листом сільського голови Микулицької сільської ради від 15.05.2018 № 01-13-228 про розгляд пропозицій щодо добровільного об`єднання територіальних громад.
05.06.2018 Клавдієво-Тарасівською селищною радою Бородянського району Київської області прийнято рішення № 887, яким затверджено Порядок проведення громадських слухань в смт. Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань добровільного об`єднання територіальних громад або приєднання до об`єднаної територіальної громади.
Бучанська міська рада 06.09.2018 прийняла рішення № 2274-44-VІІ яким схвалено проект рішення Бучанської міської ради «Про добровільне приєднання Бабинецької селищної територіальної громади Бородянського району до територіальної громади міста обласного значення», що додається. До даного рішення Бучанською міською радою схвалено рішення про добровільне приєднання Бабинецької селищної територіальної громади селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бородянського району Київської області до Бучанської міської обєднаної територіальної громади Київської області та затверджено план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.
11.09.2018 Бабинецька селищна рада Бородянського району Київської області прийняла рішення № 04-26-VІІ, яким схвалено проект рішення Бабинецької селищної ради «Про добровільне приєднання Бабинецької селищної територіальної громади Бородянського району до територіальної громади міста обласного значення», що додається. До даного рішення Бабинецькою селищною радою схвалено два проекти, а саме: рішення Бабинецької селищної ради Бородянського району Київської області від 11.09.2018 про добровільне приєднання Бабинецької селищної територіальної громади селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бородянського району Київської області до Бучанської міської обєднаної територіальної громади Київської області та затверджено план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.
Супровідним листом від 01.10.2018 № 2087/06-01, Київська обласна рада інформує, шляхом направлення Київській обласній державній адміністрації, Здвижівській сільській раді, Бабинецькій селищній раді. Бучанській міській раді та Фурсівькій сільській раді висновки та рекомендації постійної комісії з питань розвитку місцевого самоврядування, децентралізації та адміністратвино-територіального устрою, в якому вирішено наступне:         1) листи Бабинецької селищної ради Бородянського району щодо згоди на приєднання до Бучанської міської обєднаної територіальної громади та Бучанської міської ради щодо внесення на розгляд сесії Київської обласної ради питання щодо заслуховування інформації КОДА з приводу формування та внесення змін до Перспективного плану формування територій громад Київської області взятий до відома. 2) Підтримати Бабинецьку селищну раду Бородянського району Київської області щодо згоди на приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади.
02.10.2018 гурт місцевої громади селища Клавдієво-Тарасове в кількості 26 осіб відповідно до статті 2.8.1 Статуту територіальної громади селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень, звернулись до Клавдієво-Тарасівського селищного голови Скиби Михайла Тимофійовича із зверненням в порядку місцевої ініціативи про ініціювання добровільного приєднання Клавдієво-Тарасівської селищної територіальної громади селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень Бородянського району Київської області до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської області. У даному зверненні, гурт місцевої громади селища Клавдієво-Тарасове просив Клавдієво-Тарасівського селищного голову Скибу М.Т. вивчити дану ініціативу та винести розпорядження про призначення громадських слухань для розгляду даної ініціативи.
Листом від 14.11.2018 № 01-12-817, Клавдієво-Тарасівська селищна рада за підписом голови селищної ради Скиби М.Т. повідомила гурт місцевої громади селища Клавдієво-Тарасове про те, що питання добровільного об`єднання територіальних громад серед жителів селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень будуть винесені на розгляд постійної комісії з питань регламенту, депутатської етики, законності, правопорядку, забезпечення діяльності депутатів, розвитку і вдосконалення місцевого самоврядування та засобів масової інформації та про результати такого розгляду буде повідомлено.
28.01.2019 головою Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скибою Т.М. прийнято розпорядження № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення», яким вирішено: -
« 1. Провести вивчення пропозиції та доручити секретарю селищної ради Власенко Ю.М. подати відповідні пропозиції голові Клавдієво-Тарасівської селищної ради.
2. Провести громадські слухання щодо можливого добровільного об`єднання в Микулицьку об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у селі Микуличі або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади, яке відбудеться 23 лютого 2019 року о 12:00 год. в приміщенні клубу Клавдієво-Тарасівської ЗОШ І-ІІІ ступенів ім. О.Рибалка.
3. Після завершення громадських обговорень, обробки пропозицій та зауважень, підготовки протоколів громадських обговорень, включити до порядку денного чергової сесії Клавдієво-Тарасівської селищної ради питання про добровільне об`єднання територіальної громади в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у селі Микуличі або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади.
4. Призначити відповідальну особу з організації проведення на території селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень громадського обговорення щодо можливого добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаних територіальних громад - секретаря Клавдієво-Тарасівської селищної ради Власенко Ю.М.
5. Контроль за виконанням даного розпорядження залишаю за собою.»
22.02.2019 головою Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скибою Т.М. прийнято розпорядження № 05 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення», яким: -
« 1. Внесено наступні зміни до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01:
1) виключити з назви розпорядження слова «чи приєднання до об`єднаної територіальної громади»;
2) виключити з п. 2 розпорядження слова «або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади»;
3) виключити з п. 3 розпорядження слова «або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади»;
4) виключити з п. 4 розпорядження слова «чи приєднання до об`єднаної територіальної громади».
2. Доручено секретарю селищної ради Власенку Ю.М.:
1) невідкладно довести зміст цього розпорядження до громади селища шляхом розміщення його копії на дошці оголошень селищної ради;
2) провести підготовку порядку денного громадських слухань, що відбудуться 23.02.2019 о 12:00 год. з урахуванням змісту цього розпорядження.
3. Контроль за виконанням даного розпорядження залишаю за собою.»
Крім того, у матеріалах справи наявне розпорядження № 65 Київської обласної державної адміністрації від 13.02.2019, яким затверджено висновок КОДА щодо відповідності Конституції та законам України проектів рішень про добровільне приєднання до територіальної громади міста обласного значення.
Бучанська міська рада 28.02.2019 прийняла рішення № 2989-54-VІІ, яким вирішено добровільно приєднати Мироцьку сільську територіальну громаду села Мироцьке Києво-Святошинського району Київської області до Бучанської міської обєднаної територіальної громади Київської області та затвердити план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади, а також рішення № 2988-54-VІІ, яким добровільно приєднати Ворзельську селищну територіальну громаду селища Ворзель м. Ірпінь Київської області до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської області та затвердити план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.
Рішенням № 2 Мироцької сільської ради Києво-Святошинського району від 01.03.2019, вирішено добровільно приєднати Мироцьку сільську територіальну громаду села Мироцьке Києво-Святошинського району Київської області до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської області та затверджено план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.   
Рішенням № 615-50-VІІ Ворзельської селищної ради від 01.03.2019, вирішено добровільно приєднати Ворзельську селищну територіальну громаду селища Ворзель м. Ірпінь Київської області до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської області та затверджено план організаційних заходів щодо добровільного приєднання територіальної громади.
Згідно протоколу громадського обговорення на тему «Добровільне об`єднання селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень в об`єднану територіальну громаду з селищем Немішаєве та селом Микуличі з центром у селі Микуличі» від 23.02.2019, учасниками вказаних громадських слухань були 273 особи. На порядку денному громадських слухань було поставлено на обговорення питання про об`єднання селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень в об`єднану територіальну громаду з селищем Немішаєве та селом Микуличі з центром у селі Микуличі, де 244 особи проголосували "За", 25 осіб проголосували "Проти", а 4 особи "Утримались". Вказаний протокол підписаний головуючим та секретарем зборів.
Клавдієво-Тарасівським селищним головою Скибою Михайлом Тимофійовичем видано розпорядження «Про скликання тридцять п`ятої позачергової сесії сьомого скликання Клавдієво-Тарасівської селищної ради» 10.05.2019 № 7, яким передбачено надання згоди на добровільне об`єднання вищевказаних територіальних громад в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду та делегування представників до спільної робочої групи.
11.05.2019 Клавдієво-Тарасівською селищною радою VII скликання прийнято рішення № 1076/1, п. 1 якого надано згоду на добровільне об`єднання територіальних громад селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень Клавдієво-Тарасівської селищної ради, села Микуличі Микулицької сільської ради, селища Немішаєве Немішаївської селищної ради, села Козині та села Діброва Козинцівської сільської ради, селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бабинецької селищної ради, села Пилиповичі Пилиповицької сільської ради, села Здвижівка Здвижівської сільської ради Бородянського району, села Мироцьке Мироцької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду з центром в селі Микуличі.
Дане рішення оприлюднено на офіційному сайті Клавдієво-Тарасівської селищної ради 10.05.2019 о 13 год. 49 хв.
Микулицькою сільською радою 15.05.2019 винесено розпорядження № 8од «Про утворення спільної робочої групи з підготовки проектів рішень щодо добровільного об`єднання територіальних громад».
31.05.2019 Немішаївська селищна рада прийняла рішення № 37-VІІ-1, яким схвалено проект рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, що додається, а саме: рішення яким територіальній громаді смт. Немішаєве Немішаївської селищної ради об`єднатися з територіальними громадами смт. Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень Клавдієво-Тарасівської селищної ради, села Микуличі Микулицької сільської ради в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром в            с. Микуличі.
Позивач вважаючи, що діями та рішенням відповідача обмежено її право на участь у вирішенні питання місцевого значення, оскільки відповідачем фактично позбавлено права вибору з-поміж кількох варіантів об`єднання (приєднання) Клавдієво-Тарасівської територіальної громади до суміжних громад, звернулась до суду за захистом своїх прав.
Суд першої інстанції, задовольняючи позовні вимоги, виходив з наступного:
-          Відповідачем, в порушення вимог Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», оскаржуваним рішенням надано згоду на добровільне об`єднання в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду таких населених пунктів, як селище Бабинці і село Буда-Бабинецька Бабинецької селищної ради Бородянського району та село Мироцьке Мироцької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, проте зазначені населені пункти перебувають у процесі приєднання до Бучанської об`єднаної територіальної громади;
-          на даний час продовжує діяти рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 02.06.2015 № 2061 «Про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи», яким було прийнято пропозицію Бучанської міської ради та надано згоду на добровільне об`єднання населених пунктів        смт. Клавдієво-Тарасове, села Пороскотень в єдину Бучанську об`єднану територіальну громаду з центром в місті Буча, з огляду на що, не скасувавши попереднє рішення, пов`язане із процедурою добровільного об`єднання територіальних громад, відповідачем прийнято нове рішення, яким надано згоду на об`єднання з іншою територіальною громадою, хоча рішення від 02.06.2015 № 2061 продовжує залишатися чинним;
-          рішення про проведення громадського слухання не було належним чином доведеним до громади, з урахуванням внесених змін до порядку їх проведення (розпорядження № 5 від 22.02.2019). Невиконання обов`язку щодо забезпечення у належний спосіб оприлюднення повідомлення про виключення з громадського обговорення 23.02.2019 питання щодо можливого добровільного приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади, є порушенням приписів Порядку проведення громадських слухань в смт. Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань добровільного об`єднання територіальних громад або приєднання до об`єднаної територіальної громади, затвердженого рішенням Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області від 05.06.2018 № 887, та позбавляє жителів громади приймати участь у громадських обговореннях та обрати з-поміж кількох варіантів об`єднання (приєднання) Клавдієво-Тарасівської територіальної громади до суміжних громад;
-          Бучанська міська об`єднана територіальна громада має спільні межі з територіальною громадою селища Клавдієво-Тарасове, а тому, ініціатива мешканців територіальної громади про приєднання до Бучанської ОТГ була безпідставно виключена з розпорядження від 28.01.2019 № 01 та знята з розгляду громадських слухань;
-          відповідачем при проведенні громадських слухань не дотримано форму картки для голосування та порушено Порядок проведення громадських слухань;
-          проект оскаржуваного рішення оприлюднено з порушенням встановленої процедури оприлюднення, внаслідок чого, територіальна громада була позбавлена можливості попередньо ознайомитися із цим проектом, внести відповідні пропозиції та зауваження до нього, висловити свою позицію як на засіданнях постійних депутатських комісій, так і на пленарному засіданні селищної ради;
-          Клавдієво-Тарасівським селищним головою Скибою Михайлом Тимофійовичем із порушенням видано розпорядження «Про скликання тридцять п`ятої позачергової сесії сьомого скликання Клавдієво-Тарасівської селищної ради» 10 травня 2019 року № 7, оскільки не доведено нагальності та необхідності віднесення винесеного питання до виняткових випадків;
-          грубі порушення, допущені при прийнятті оскаржуваного розпорядження, як наслідок, потягли за собою прийняття незаконного рішення, оскільки законність прийняття того чи іншого акту органу місцевого самоврядування нерозривно пов`язана з додержанням вимог закону при проведенні всієї сесії, яка включає в себе низку послідовних стадій: винесення селищним головою відповідного розпорядження, діяльність постійних депутатських комісій, погоджувальної ради та пленарне засідання ради. По суті, перш, ніж бути прийнятим, кожен проект рішення має пройти всі ці стадії, оскільки лише такий порядок забезпечує в кінцевому підсумку повну законність та обгрунтованість відповідного акта. 
З урахуванням наведених висновків, колегія суддів вважає за необхідне зазначити таке.
Відповідно до положень ч. 2 ст. 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Систему та гарантії місцевого самоврядування в Україні, засади організації та діяльності, правового статусу і відповідальності органів та посадових осіб місцевого самоврядування, відповідно до положень Конституції України, визначено в Законі України «Про місцеве самоврядування в Україні» від 21.05.1997 № 280/97-ВР.
Приписами ст. 2 цього Закону та Розділом ХІ Конституції України, визначено, що місцеве самоврядування в Україні - це гарантоване державою право та реальна здатність територіальної громади - жителів села чи добровільного об`єднання у сільську громаду жителів кількох сіл, селища, міста - самостійно або під відповідальність органів та посадових осіб місцевого самоврядування вирішувати питання місцевого значення в межах Конституції і законів України.
Місцеве самоврядування здійснюється територіальними громадами сіл, селищ, міст як безпосередньо, так і через сільські, селищні, міські ради та їх виконавчі органи, а також через районні та обласні ради, які представляють спільні інтереси територіальних громад сіл, селищ, міст.
Так, відносини, що виникають у процесі добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст, врегульовано Законом України «Про добровільне об`єднання територіальних громад» від 05.02.2015 № 157-VIII, згідно норм ст. 2 якого, добровільне об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст здійснюється з дотриманням таких принципів: конституційності та законності; добровільності; економічної ефективності; державної підтримки; повсюдності місцевого самоврядування; прозорості та відкритості; відповідальності.
Згідно змісту розділу другого Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», ним визначено умови та порядок добровільного об`єднання громадян, а також чітка послідовність дій, які тісно взаємопов`язані між собою. Кожен наступний етап добровільного об`єднання громадян може бути розпочато виключно після закінчення попереднього. Дотримання послідовності всіх етапів є обов`язковою передумовою для добровільного об`єднання громадян на підставі чинного законодавства України з дотриманням Конституції України.
Приписами п. 3 ч. 1 ст. 5 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», визначено, що ініціаторами добровільного об`єднання територіальних громад сіл, селищ, міст можуть бути, зокрема, члени територіальної громади в порядку місцевої ініціативи. Пропозиція щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад повинна, зокрема, містити: 1) перелік територіальних громад, що об`єднуються, із зазначенням відповідних населених пунктів; 2) визначення адміністративного центру об`єднаної територіальної громади та її найменування. (ч. 2 ст. 5)
Під час дослідження підстав даного позову, суд першої інстанції звернув увагу на те, що позивач вважає, що відповідачем, в порушення положень законодавства, оскаржуваним рішенням було надано згоду на добровільне об`єднання в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду таких населених пунктів, як селище Бабинці і село Буда-Бабинецька Бабинецької селищної ради Бородянського району та село Мироцьке Мироцької сільської ради Києво-Святошинського району Київської області, за наявності осбтавин перебування таких населених пунктів у процесі приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади.
Крім того, щодо приєднання с. Мироцьке до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади, у даному випадку процес приєднання майже завершено. Так, після отримання позитивного висновку Київської облдержадміністрації було прийнято рішення Бучанської міської ради від 28.02.2019 № 2989-54-VІІ «Про добровільне приєднання Мироцької сільської територіальної громади Києво-Святошинського району до територіальної громади міста обласного значення» та рішення Мироцької сільської ради від 01.03.2019 № 2 «Про добровільне приєднання Мироцької сільської територіальної громади Києво-Святошинського району до територіальної громади міста обласного значення», дані рішення прийняті з відкладальною умовою і будуть введені в дію з дня затвердження Кабінетом Міністрів України змін до Перспективного плану формування територій громад Київської області.
Крім того, судом першої інстанції наголошено на чинності рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 02.06.2015 № 2061 «Про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представників до спільної робочої групи», яким було прийнято пропозицію Бучанської міської ради та надано згоду на добровільне об`єднання населених пунктів смт. Клавдієво-Тарасове, села Пороскотень в єдину Бучанську об`єднану територіальну громаду з центром в місті Буча. Зазначені обставини, на переконання колегії суддів свідчать про неможливість без скасування попереднього рішення, реалізовувати нове, яким надано згоду на об`єднання з іншою територіальною громадою, що однозначно впливає на породження дії декількох напрямків розвитку однієї територіальної громади та не сприяє утвердженню принципу правової визначеності. Доводи сторони апелянта про неактуальність рішення від 2015 року, що випливає з відсутності активних дій в процесі добровільного об`єднання, на думку суду є необгрунтованими, оскільки зазначені твердження та наміри, що безумовно мають відповідати інтересам та дійсному волевиявленню громади, повинні бути виражені відповідним рішенням Клавдієво-Тарасівської селищної ради.  (це є «гарантією стабільності суспільних відносин» між органами місцевого самоврядування і громадянами, породжуючи у громадян впевненість у тому, що їхнє існуюче становище не буде погіршене або змінене).
Органи місцевого самоврядування мають право приймати рішення, вносити до них зміни та скасовувати їх на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією і законами України, керуючись у своїй діяльності ними та актами Президента України, Кабінету Міністрів України. За органами місцевого самоврядування законодавцем закріплюється право на зміну та скасування власних рішень. Таке право випливає із повноваження органів місцевого самоврядування самостійно вирішувати питання місцевого значення, шляхом прийняття рішень, що є обов`язковими до виконання на відповідній території, оскільки вони є суб`єктами правотворчості, яка передбачає право формування приписів, їх зміну, доповнення чи скасування, проте, конкретна сфера суспільних відносин не може бути водночас врегульована однопредметними актами, які за змістом не узгоджуються між собою. Звичайною є практика, коли наступний у часі акт містить пряме застереження щодо повного або часткового скасування попереднього.
Відповідно до норм ч. ч. 3, 4 ст. 5 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», сільський, селищний, міський голова забезпечує вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи. Порядок проведення громадського обговорення з питань, передбачених цим Законом, визначається сільською, селищною, міською радою. Після завершення громадського обговорення пропозиція подається до відповідної ради на наступну сесію для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи.
Рішенням Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області від 05.06.2018 № 887 затверджено Порядок проведення громадських слухань в смт. Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань добровільного об`єднання територіальних громад або приєднання до об`єднаної територіальної громади.
Згідно з п. 6 Порядку № 887, селищний голова забезпечує вивчення пропозиції інших громад щодо об`єднання або приєднання до об`єднаної територіальної громади та її громадське обговорення, яке проводиться протягом 30 днів з дня надходження такої пропозиції або реєстрації громадської ініціативи.
Відповідно до п. 8 Порядку № 887, рішення про проведення громадського слухання повинне містити інформацію про: питання, що виноситься на слухання (порядок денний); цільову аудиторію (жителів селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень); дату та час проведення; місце проведення; осіб, відповідальних за проведення громадського слухання; строк та спосіб оприлюднення рішення про проведення громадського слухання.
Згідно з п. 9 Порядку № 887, рішення про проведення громадського слухання оприлюднюється шляхом розміщення на інформаційних стендах, в соціальних мережах чи у інший спосіб, встановлений таким рішенням, не раніше ніж за 5 днів до проведення громадського слухання. Селищний голова зобов`язаний вжити всіх заходів для інформування мешканців громади.
Відповідно до п. 23 Порядку № 887, після завершення громадського слухання пропозиція подається селищним головою на наступну сесію Клавдієво-Тарасівської селищної ради для прийняття рішення про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад та делегування представника (представників) до спільної робочої групи, або приєднання до об`єднаної територіальної громади (в залежності від питання, яке розглядалось на слуханнях та результатів слухання).
З наведеного слідує, що висновок суду першої інстанції про те, що громадські обговорення є однією з обов`язкових стадій процесу прийняття пропозиції та рішення про добровільне об`єднання територіальних громад, з обов`язком врахування результатів громадських обговорень під час прийняття відповідних рішень, є цілком обгрунтованим.
Слід звернути увагу на те, що 28.01.2019 головою Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скибою Т.М. прийнято розпорядження № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення», яким вирішено провести громадські слухання щодо можливого добровільного об`єднання в Микулицьку об`єднану територіальну громаду з адміністративним центром у селі Микуличі або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади, яке відбудеться 23 лютого 2019 року о 12:00 год. в приміщенні клубу Клавдієво-Тарасівської ЗОШ І-ІІІ ступенів  ім. О.Рибалка.
Судом першої інстанції було встановлено, що повідомлення про проведення громадських слухань 23 лютого 2019 року о 12:00 з приводу об`єднання територіальних громад в Микулицьку ОТГ, приєднання до Бородянської або приєднання до Бучанської ОТГ було опубліковано в Інформаційному регіональному бюлетені Клавдієво-Тарасівської селищної ради «Клавдіївські новини», проте, 22.02.2019, за день до проведення громадських обговорень, головою Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скибою Т.М. прийнято розпорядження № 05 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення», яким до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 №01 внесено наступні зміни: -           « 1) виключити з назви розпорядження слова "чи приєднання до об`єднаної територіальної громади"; 2) виключити з п. 2 розпорядження слова "або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади"; 3) виключити з п. 3 розпорядження слова "або приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади";                      4) виключити з п. 4 розпорядження слова "чи приєднання до об`єднаної територіальної громади".»
Також, вказаним розпорядженням від 22.02.2019 № 05, доручено секретарю селищної ради Власенку Ю.М. невідкладно довести зміст цього розпорядження до громади селища шляхом розміщення його копії на дошці оголошень селищної ради та провести підготовку порядку денного громадських слухань, що відбудуться 23.02.2019 о 12:00 год. з урахуванням змісту цього розпорядження.
Тобто, з наведеного слідує, що на противагу змісту первинного розпорядження голови Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скиби Т.М. № 01 від 28.01.2019, яким вирішено поставити на обговорення можливість обрати шляхи об`єднання територіальної громади з поміж трьох обраних варіантів, громадські обговорення у кінцевому варіанті відбулись лише з приводу добровільного об`єднання селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень в об`єднану територіальну громаду з селищем Немішаєве та селом Микуличі з центром у селі Микуличі, у редакції, розпорядження голови Клавдієво-Тарасівської селищної ради Скиби Т.М. № 05 від 22.02.2019 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01».
Слід звернути увагу на те, що рішенням Київського окружного адміністративного суду від 10.05.2019 у справі № 320/1167/19 за позовом ОСОБА_1 до Клавдієво-Тарасівського селищного голови Скиби Михайла Тимофійовича, третя особа: Бучанська міська рада, адміністративний позов задоволено. Визнано протиправним та скасовано розпорядження Клавдієво-Тарасівського селищного голови від 22.02.2019 № 05 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення». Визнано протиправними дії Клавдієво-Тарасівського селищного голови Скиби Михайла Тимофійовича з організації та проведення громадських слухань з питань добровільного об`єднання територіальних громад в селищі Клавдієво-Тарасове 23 лютого 2019 року. Зобов`язано Клавдієво-Тарасівського селищного голову забезпечити вивчення пропозиції гурту місцевої громади селища Клавдієво-Тарасове від 02.10.2018 щодо ініціювання добровільного приєднання до Бучанської об`єднаної територіальної громади та її громадське обговорення.
Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 03.12.2019 у справі                  № 320/1167/19 апеляційну скаргу Клавдієво-Тарасівського селищного голови Скиби Михайла Тимофійовича залишено без задоволення. Рішення Київського окружного адміністративного суду від 10.05.2019 залишено без змін.
Таким чином, судовим рішенням, що набрало законної сили, встановлено, що розпорядження Клавдієво-Тарасівського селищного голови від 22.02.2019 № 05 «Про внесення змін до розпорядження селищного голови від 28.01.2019 № 01 «Про вивчення пропозиції щодо ініціювання добровільного об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади та їх громадське обговорення» прийнято з порушенням норм діючого законодавства, а отже, є протиправним та підлягає скасуванню.  
Обставини, встановлені рішенням суду у господарській, цивільній або адміністративній справі, що набрало законної сили, не доказуються при розгляді іншої справи, у якій беруть участь ті самі особи або особа, стосовно якої встановлено ці обставини, якщо інше не встановлено законом. (ч. 4 ст. 78 КАС України)
Під час розгляду апеляційної скарги, представники учасників справи повідомили, що за наслідками касаційного оскарження рішень судів першої та апеляційної інстанцій у справі                  № 320/1167/19, Верховним Судом відкрито касаційне провадження, проте виконання рішення по справі не було зупинено.
Колегія суддів враховує посилання суду першої інстанції на ту обставину, що зміст розпорядження селищного голови від 22.02.2019 № 05 не було доведено до відома громадян            смт. Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень. У свою чергу, Порядком проведення громадських слухань в смт. Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань добровільного об`єднання територіальних громад або приєднання до об`єднаної територіальної громади, затвердженого рішенням Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області від 05.06.2018 № 887, на селищного голову покладено обов`язок  вжиття всіх належних заходів для інформування мешканців громади.
Під час апеляційного розгляду стороною відповідача так і не було спростовано відсутність належних доказів інформування територіальної громади селища Клавдієво-Тарасове та села Пороскотень про виключення з громадського обговорення 23.02.2019 питання щодо можливого добровільного приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади, що, у свою чергу, безумовно впливає на можливість жителів громади приймати участь у громадських обговореннях саме на визначених умовах та за обраного порядку та позбавило можливості обрати з-поміж кількох варіантів об`єднання (приєднання) Клавдієво-Тарасівської територіальної громади до суміжних громад.
Так, громадське обговорення - це процедура виявлення громадської думки (осіб на яке може вплинути поставлене на обговорення рішення) з метою її урахування органами державної влади при прийнятті рішень, зокрема, щодо об`єднання територіальних громад.
Тобто, обов`язком відповідача було поставити на обговорення громади питання про добровільне об`єднання з однією з визначених в первинному розпорядженні ОТГ, при цьому, дотримуючись обов`язку проведення заходів з належного інформування жителів про зміст та обсяг питань, що винесено на громадське обговорення. 
Нормами ст. 8 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», визначено, що загальні збори громадян за місцем проживання є формою їх безпосередньої участі у вирішенні питань місцевого значення. Рішення загальних зборів громадян враховуються органами місцевого самоврядування в їх діяльності. Порядок проведення загальних зборів громадян за місцем проживання визначається законом та статутом територіальної громади.
Таким чином, обов`язковою умовою (ознакою) громадських обговорень щодо добровільного об`єднання територіальних громад є з`ясування думки жителів громади відносно поставленого на обговорення питання, а не інформування, зокрема, про виключення з громадського обговорення 23.02.2019 питання щодо можливого добровільного приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади чи до Бородянської об`єднаної територіальної громади, на що правильно звернув увагу суд першої інстанції в оскаржуваному рішенні.
Підставою для прийняття розпорядження від 22.02.2019 № 05, яким було внесено зміни до попереднього (3 варіанти об`єднання), стало надходження на адресу Клавдієво-Тарасівської селищної ради листів Бородянської селищної ради та жителів селища Клавдієво-Тарасове, в яких останні просили виключити з розпорядження від 28.01.2019 № 01 пропозиції щодо приєднання Клавдієво-Тарасівської селищної ради до Бородянської селищної об`єднаної територіальної громади та Бучанської міської ОТГ, оскільки це суперечить чинному законодавству. Так, у якості зазначених обставин, було вказано на те, що територія Клавдієво-Тарасівської територіальної громади не має спільної межі із територією Бучанської міської ОТГ.
З даного приводу слід зазначити, що відповідно до Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», як процедура об`єднання, так і процедура приєднання являє собою сукупність послідовних стадій, реалізації яких забезпечує законність всього процесу. При цьому, недотримання попередньої стадії унеможливлює виконання наступної.
Відповідно до приписів ч. ч. 2, 3 ст. 11 Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», методика формування спроможних територіальних громад розробляється центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну політику у сфері територіальної організації влади, адміністративно-територіального устрою, розвитку місцевого самоврядування, та затверджується Кабінетом Міністрів України. Перспективний план формування територій громад Автономної Республіки Крим, області схвалюється відповідно Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою за поданням Ради міністрів Автономної Республіки Крим, відповідної обласної державної адміністрації та затверджується Кабінетом Міністрів України.
Постановою Кабінету Міністрів України від 08.04.2015 № 214 затверджено «Методику формування спроможних територіальних громад», пунктом 4 якої передбачено, що формування спроможних територіальних громад відбувається шляхом: розроблення Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією проекту перспективного плану; схвалення проекту перспективного плану Верховною Радою Автономної Республіки Крим, обласною радою; затвердження Кабінетом Міністрів України перспективних планів; добровільного об`єднання територіальних громад; добровільного приєднання до об`єднаної територіальної громади, визнаної спроможною відповідно до частини четвертої статті 9 Закону України "Про добровільне об`єднання територіальних громад", суміжної сільської, селищної територіальної громади, яка відповідно до перспективного плану формування територій громад Автономної Республіки Крим, області належить до цієї об`єднаної територіальної громади; формування органів місцевого самоврядування спроможних територіальних громад.
Відповідно до п. 6 Методики, одним з найпріоритетніших принципів при формуванні спроможних територіальних громад є те, що зони доступності потенційних адміністративних центрів спроможних територіальних громад визначаються з урахуванням доступності послуг у відповідних сферах, зокрема часу прибуття для надання швидкої медичної допомоги у невідкладних випадках та пожежної допомоги, що не має перевищувати 30 хвилин.
Згідно з п. 10 Методики, з метою забезпечення відкритості та прозорості роботи з розроблення проекту перспективного плану може утворюватися робоча група, до складу якої входять представники Ради міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрації, відповідних органів місцевого самоврядування, органів самоорганізації населення та громадськості.
Відповідно до п. 11 Методики, з метою врахування інтересів територіальних громад під час розроблення проекту перспективного плану уповноважені Радою міністрів Автономної Республіки Крим, облдержадміністрацією посадові особи проводять консультації з уповноваженими представниками органів місцевого самоврядування та їх асоціацій, а також суб`єктами господарювання та їх громадськими об`єднаннями. За результатами консультацій оформляється протокол. Консультації проводяться під час: визначення переліку територіальних громад, що можуть увійти до складу спроможної територіальної громади; визначення переліку територіальних громад, території яких не охоплюються зонами доступності потенційних адміністративних центрів; визначення меж територій спроможних територіальних громад. Консультації проводяться насамперед з представниками територіальних громад, території яких охоплюються зонами доступності кількох потенційних адміністративних центрів. За результатами консультацій та на підставі рішень органів місцевого самоврядування визначається потенційний адміністративний центр спроможної територіальної громади.
Згідно з п. 12 Методики, якщо в процесі розроблення проекту перспективного плану після проведення консультацій виникла необхідність внесення до нього змін, проводяться додаткові консультації.
Отже, рішення про схвалення у новій редакції перспективного плану не є остаточним рішенням до виконання та такий може бути змінений та затверджений у відповідній зміненій/доповненій редакції після здійснення обгрунтованих коригувань та завершення процесу затвердження таких змін уповноваженим органом.  Водночас, положення Закону України «Про добровільне об`єднання територіальних громад», не містить імперативного обов`язку для територіальних громад об`єднуватись лише відповідно до перспективного плану формування територій області і не встановлюють обмежень для таких територіальних громад.
Як вбачається з матеріалів справи, рішенням Бабинецької селищної ради від 11.07.2018 № 06-25-VІІ, яке прийнято за результатами громадських обговорень, надано згоду на добровільне приєднання територіальної громади селища Бабинці та села Буда-Бабинецька в складі селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бородянського району Київської області до Бучанської міської територіальної громади.
Також, рішенням Бучанської міської ради від 17.07.2018 № 2176-41-VІІ, надано згоду на добровільне приєднання територіальної громади селища Бабинці та села Буда-Бабинецька Бородянського району Київської області (які суміжні з територією смт. Клавдієво-Тарасове) до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади Київської області.
Згідно висновків і рекомендацій постійної комісії Київської обласної ради з питань розвитку місцевого самоврядування, децентралізації та адміністративно-територіального устрою підтримано Бабинецьку селищну раду Бородянського району Київської області щодо згоди на приєднання до Бучанської міської об`єднаної територіальної громади.
Отже, висновок суду першої інстанції про те, що наведені обставини свідчать, що Бучанська міська об`єднана територіальна громада має спільні межі з територіальною громадою селища Клавдієво-Тарасове, а тому, ініціатива групи мешканців територіальної громади Клавдієво-Тарасове про приєднання до Бучанської ОТГ була безпідставно виключена з розпорядження від 28.01.2019 № 01 та знята з розгляду громадських слухань, є правильним та знаходить своє підтвердження.
Крім того, згідно з п. 14 Порядку № 887, рішення громадського слухання приймається шляхом рівного, особистого, вільного голосування картками для голосування (Додаток 2). Так, додатком 2 до рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області від 05.06.2018 № 887, затверджено форму картки для голосування на громадських слуханнях в селищі Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади. 
Згідно з п. 18 Порядку № 887, після оголошення головуючим початку голосування члени громади, які отримали картку для голосування, опускають її в опечатану урну. Для зручності допускається встановлення декількох урн. Якщо на голосування ставиться декілька питань, то встановлюється така ж кількість урн для голосування з вказанням великими літерами певного питання, що ставиться на голосування, і урна з надписом «Не підтримую жодної пропозиції».
Під час розгляду даного спору в суді першої інстанції, будо встановлено, що особам, які були присутні на громадських слуханнях 23.02.2019 були видані картки для голосування на громадських слуханнях в смт. Клавдієво-Тарасове та селі Пороскотень з питань об`єднання територіальних громад чи приєднання до об`єднаної територіальної громади, в яких було включено: «Питання порядку денного: Чи Ви підтримуєте пропозицію про те, щоб смт. Клавдієво-Тарасове та село Пороскотень об`єднались в одну об`єднану територіальну громаду з селищем Немішаєве та селом Микуличі та з центром у селі Микуличі? Голосував (-ла): «ЗА» ; «ПРОТИ» ; «Утримуюсь». Судом встановлено, що в картці для голосування пропозиція «ЗА» об`єднання з Микулицькою громадою, була виділена жирним текстом, а також не було встановлено урн для голосування з вказанням великими літерами певного питання, що ставиться на голосування, і урна з надписом «Не підтримую жодної пропозиції», що за висновками окружного суду свідчить про недотримання форми картки для голосування. Протилежного, стороною апелянта спростовано не було.
Згідно з положеннями п. 11 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування підлягають обов`язковому оприлюдненню та наданню за запитом відповідно до Закону України «Про доступ до публічної інформації», крім випадків виникнення надзвичайних ситуацій та інших невідкладних випадків, передбачених законом, коли такі проекти актів оприлюднюються негайно після їх підготовки.
У свою чергу, ч. 1 ст. 15 Закону «Про доступ до публічної інформації», передбачено, що розпорядники інформації зобов`язані оприлюднювати зокрема, нормативно-правові акти, акти індивідуальної дії (крім внутрішньоорганізаційних), прийняті розпорядником, проекти рішень, що підлягають обговоренню, інформацію про нормативно-правові засади діяльності. Відповідно до ч. 3 цієї статті, проекти нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування, розроблені відповідними розпорядниками, оприлюднюються ними не пізніш як за 20 робочих днів до дати їх розгляду з метою прийняття. Так, приписи ч. 4 вказаної статті містять єдиний виняток із вищевказаного загального правила, коли невідкладно оприлюднюється інформація про факти, що загрожують життю, здоров`ю та/або майну осіб, і про заходи, які застосовуються у зв`язку з цим. Наприклад, це стосується оприлюднення проектів нормативно-правових актів, рішень органів місцевого самоврядування щодо надзвичайних ситуацій техногенного та природного характеру, введення режимів воєнного або надзвичайного стану, стосовно заходів для врятування населення або недопущення загибелі людей. 
Проте, обставини справи дають можливість стверджувати, що питання щодо надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад не належить до винятків із загального правила, тобто, проект рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради з питання надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад повинно було бути оприлюднено не пізніш як за 20 робочих днів до дати його розгляду з метою прийняття. Зазначені порушення строків оприлюднення безперечно впливає на належне ознайомлення громади та депутатів з проектом рішення, ініціювання питання про внесення відповідних пропозицій та зауважень.
Крім того, відповідно до частини 10 статті 46 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», рішення про скликання сесії ради відповідно до частин четвертої, шостої та восьмої цієї статті доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради. Пунктом 8.6. Регламенту Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області VII скликання, затвердженого рішенням № 14 2-ї сесії 7-го скликання Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 03.12.2015, передбачено, що рішення про скликання сесії ради доводиться до відома депутатів і населення не пізніш як за 10 днів до сесії, а у виняткових випадках - не пізніш як за день до сесії із зазначенням часу скликання, місця проведення та питань, які передбачається внести на розгляд ради.
Аналізуючи висновок суду першої інстанції про те, що Клавдієво-Тарасівським селищним головою із порушенням вищевказаних норм видано розпорядження «Про скликання тридцять п`ятої позачергової сесії сьомого скликання Клавдієво-Тарасівської селищної ради» 10 травня 2019 року № 7, за наслідком роботи якої було передбачено надання згоди на добровільне об`єднання вищевказаних територіальних громад в Микулицьку сільську об`єднану територіальну громаду та делегування представників до спільної робочої групи, колегія суддів враховує, розпорядження одночасно з проектом рішення Клавдієво-Тарасівської селищної ради оприлюднено на офіційному сайті Клавдієво-Тарасівської селищної ради лише 10.05.2019 о 13 год. 49 хв., а позивача повідомлено про скликання позачергової сесії ради 10.05.2019 близько 16 год. засобами телефонного зв`язку, колегія суддів не знаходить підстав для висновків про винятковість та терміновість винесення на сесію питання про надання згоди на добровільне об`єднання територіальних громад. Крім того, підлягає врахуванню й те, що Клавдієво-Тарасівський селищний голова виносить розпорядження враховуючи рекомендації постійної комісії Клавдієво-Тарасівської селищної ради від 22.03.2019  та листа голови комісії від 12.04.2019, тобто, документів, які були наявні у селищного голови тривалий час, проте раніше жодної нагальності розгляду останні не вимагали та давали змогу організувати проведення сесії ради у суворій відповідності до положень законодавства та Регламенту, які підлягають застосуванню для такого роду питань. В частині посилань апеляційної скарги на винятковість питання, колегія суддів вважає, що апелянт вказує лише на наявність значного суспільного інтересу по даному питанню, при цьому, не наводячи жодних критеріїв віднесення того чи іншого питання до вказаної ним категорії та не спростовуючи висновків суду про наявність у селищного голови і раніше документів для проведення сесії ради.
Щодо посилань апелянта на те, що неоприлюднення селищною радою проекту оскаржуваного рішення не може бути підставою для скасування такого рішення, а лише тягне за собою відповідальність конкретної посадової особи місцевого самоврядування, колегія суддів наголошує на тому, що підставою для визнання рішення суб`єкта владних повноважень неправомірним та нечинним в порядку адміністративного судочинства, є порушення встановлення як порушень норм Закону, так і встановлення процедурних порушень, які є суттєвими та впливають на його законність. Правомірність рішення органу місцевого самоврядування не може оцінюватися виключно з точки зору відповідності матеріально-правовим нормам, а має враховувати також і додержання процесуальних положень законодавства, в тому числі, щодо процедури прийняття такого рішення в сукупності. Важливим також є те, що недодержання 20-денного строку відповідачем фактично позбавило можливості вчасно ознайомитись депутатам та громаді із проектом рішення селищної ради, що має наслідком порушення прав на висловлення позиції (врахування зауважень та/або доповнень) під час засідань постійних депутатських комісій та пленарного засідання сесії селищної ради.
У частині доводів апеляційної скарги про відсутність належного обгрунтування наявності порушення оскаржуваним розпорядженням прав позивача, як діючого депутата селищної ради, колегія суддів зазначає таке.
Крім зазначеного, апелянт вказує на те, що в контексті положень ч. 2 ст. 49 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні», позивач, як депутат селищної ради, має всю повноту прав, що забезпечують її активну участь у діяльності ради, зокрема, шляхом прийняття участі в обговоренні проектів рішень, що виносяться на голосування, доведення у раді своєї позиції з питань, що розглядаються, голосування.
Акти органів та посадових осіб місцевого самоврядування з мотивів їхньої невідповідності Конституції або законам України визнаються незаконними в судовому порядку. (ч. 10 ст. 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні»)
Так, гарантоване  ст. 55 Конституції України,  і конкретизоване у законах України право на судовий захист, передбачає можливість звернення до суду за захистом порушеного права, але вимагає, щоб стверджувальне порушення було обґрунтованим.
Однак, порушення вимог Закону бездіяльністю/діями/рішеннями суб`єкта владних повноважень не є достатньою підставою для визнання їх протиправними та скасування, оскільки обов`язковою умовою, є доведеність позивачем порушених його прав та охоронюваних законом інтересів цими діями/рішеннями або бездіяльністю.
З огляду на зазначене, вирішуючи спір, суд повинен пересвідчитись у належності особи яка звернулась за судовим захистом, відповідного права або охоронюваного законом інтересу (чи є така особа належним позивачем у справі - наявність права на позов у матеріальному розумінні), встановити, чи є відповідне право або інтерес порушеним (встановити факт порушення), а також визначити чи відповідає обраний позивачем спосіб захисту порушеного права тим, що передбачені законодавством та чи забезпечить такий спосіб захисту відновлення порушеного права позивача.
Тобто, обов`язковою умовою задоволення позову є доведеність позивачем порушених саме його прав та охоронюваних законом інтересів з боку відповідача, зокрема, наявність в особи, яка звернулася з позовом, суб`єктивного матеріального права або законного інтересу, на захист якого подано позов.
Колегія суддів наголошує, що звернення до суду є способом захисту порушених суб`єктивних прав, а не способом відновлення законності та правопорядку у публічних правовідносинах.
У даному випадку, позивачем під час обгунтування підстав позову, наведено доводи з наданням відповідних доказів стосовно того, яким саме чином на момент звернення до суду першої інстанції діями/рішенням відповідача були порушені її права та законні інтереси, що у свою чергу виразилось у порушенні порядку проведення громадських слухань в цілому та протиправно виключено з обговорення інші раніше включені питання; оскаржуваним рішенням надано згоду на добровільне об`єднання з громадами, які вже перебувають в процесі приєднання до інших ОТГ; порушено строки опублікування проекту оскаржуваного рішення та терміни скликання сесії селищної ради.  
Слід також звернути увагу на те, що позивач є не тільки депутатом громади селища Клавдієво-Тарасове, а й його мешканцем, що свідчить на користь того, що будь-яке рішення, прийняте органом місцевого самоврядування по питанням, що регулюють напрямки розвитку селища, а не внутрішньорозпорядчі питання, можуть бути оскаржені до суду, оскільки безпосередньо стосуються  прав та законних інтересів та розповсюджують свою дію на всю громаду селища.  
Відповідно до ч. 1 ст. 77 Кодексу адміністративного судочинства України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Частиною 2 ст. 77 КАС України, передбачено, що в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Висновки суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області.
Враховуючи вищевикладене, суд апеляційної інстанції підтримує висновки Київського окружного адміністративного суду про наявність суттєвих процедурних порушень, що були допущені перед прийняттям оскаржуваного розпорядження, та, як наслідок, потягли за собою прийняття незаконного рішення, що має наслідком початок добровільного об`єднання територіальних громад з наявністю низки порушень вимог Закону, не утверджує сталість такого рішення органу місцевого самоврядування та не формує авторитет принципу свободи вибору громади під час добровільного об`єднання.
Доводи апеляційної скарги не знайшли свого підтвердження під час апеляційного розгляду та не дають правових підстав для скасування оскаржуваного рішення.
Згідно з приписами ч. 1 ст. 315 КАС України, за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
У відповідності до ст. 316 КАС України, суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає, що судом першої інстанції правильно встановлено обставини справи та прийнято судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, з огляду на що, рішення суду першої інстанції підлягає залишенню без змін.          
Керуючись ст. ст. 243, 250, 315, 316, 321, 322, 325, 328-331 КАС України, суд,

                                    П О С Т А Н О В И В :

Апеляційну скаргу Клавдієво-Тарасівської селищної ради Бородянського району Київської області - залишити без задоволення.

Рішення Київського окружного адміністративного суду від 29.07.2019 - залишити без змін.

Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена, з урахуванням положень ст. 329 КАС України, шляхом подання касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду.

Головуючий суддя                                                                                      О.М. Ганечко

Судді                                                                                                                          В.В. Кузьменко

                                                                                                                О.І. Шурко
Повний текст ухвали складено 27.01.2020.