Справа № 991/323/20
Провадження №11-сс/991/114/20

АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА ВИЩОГО АНТИКОРУПЦІЙНОГО СУДУ

У Х В А Л А

31 січня 2020 року місто Київ

Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши апеляційну скаргу, подану ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді від 31 січня 2020 року

В С Т А Н О В И В:

31.01.2020 Апеляційною палатою Вищого антикорупційного суду отримано апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу від 31.01.2020.
Відповідно до протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями по провадженню №11-сс/991/114/20 справу призначено судді-доповідачу ОСОБА_1 , судді, які входять до складу колегії: ОСОБА_3 , ОСОБА_4 .
У поданій апеляційній скарзі ОСОБА_2 просить скасувати ухвалу від 31.01.2020.
На цій стадії суддя-доповідач, отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, має діяти у порядку, визначеному ч. 1 ст. 422 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК). Так, відповідно до зазначеної норми «отримавши апеляційну скаргу на ухвалу слідчого судді, суддя-доповідач невідкладно витребовує з суду першої інстанції відповідні матеріали та не пізніш як за день повідомляє особу, яка її подала, прокурора та інших заінтересованих осіб про час, дату і місце апеляційного розгляду».
Однак, у ситуації з апеляційною скаргою, отриманою від ОСОБА_2 31.01.2020, виконання вимог ч. 1 ст. 422 КПК, на переконання судді-доповідача, є неможливим. Адже, перевіривши апеляційну скаргу на відповідність приписам ст. 396 КПК, суддя-доповідач встановив, що вона подана без додержання вимог вказаної статті.
Так, відповідно до ч. 1 ст. 396 КПК «апеляційна скарга подається в письмовій формі». А згідно із ч. 2 ст. 396 КПК «в апеляційній скарзі зазначаються: 1) найменування суду апеляційної інстанції; 2) прізвище, ім`я та по батькові (найменування), місце проживання (перебування) особи, яка подає апеляційну скаргу, а також номер засобу зв`язку, адреса електронної пошти, якщо такі є; 3) судове рішення, яке оскаржується, і назва суду, який його ухвалив; 4) вимоги особи, яка подає апеляційну скаргу, та їх обґрунтування із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення; 5) клопотання особи, яка подає апеляційну скаргу, про дослідження доказів; 6) перелік матеріалів, які додаються».
Водночас, в апеляційній скарзі ОСОБА_2 не зазначено: назви суду, який ухвалив рішення, що оскаржується, обґрунтування вимог особи, яка подає апеляційну скаргу, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення.
За правилами ч. 6 ст. 9 КПК «у випадках, коли положення цього Кодексу не регулюють або неоднозначно регулюють питання кримінального провадження, застосовуються загальні засади кримінального провадження, визначені частиною першою статті 7 цього Кодексу». Згідно з ч. 1 ст. 24 КПК «кожному гарантується право на оскарження процесуальних рішень, дій чи бездіяльності суду, слідчого судді, прокурора, слідчого в порядку, передбаченому цим Кодексом».
Крім того, відповідно до ч. 1 ст. 10 КПК «не може бути привілеїв чи обмежень у процесуальних правах, передбачених цим Кодексом, за ознаками раси, кольору шкіри, політичних, релігійних чи інших переконань, статі, етнічного та соціального походження, майнового стану, місця проживання, громадянства, освіти, роду занять, а також за мовними або іншими ознаками». А за приписами ч. 1 ст. 22 КПК «кримінальне провадження здійснюється на основі змагальності, що передбачає самостійне обстоювання стороною обвинувачення і стороною захисту їхніх правових позицій, прав, свобод і законних інтересів засобами, передбаченими цим Кодексом».
З огляду на вказані загальні засади кримінального провадження, суддя-доповідач вважає, що виклик для участі в судовому засіданні по розгляду апеляційної скарги особи, яка її подала, з одночасним неповідомленням про дату, час і місце такого судового розгляду прокурора та інших заінтересованих осіб може порушити такі засади як рівність і змагальність у судовому процесі. Саме тому, хоча Касаційний кримінальний суд у складі Верховного Суду при розгляді справи №344/15549/17 у своїй постанові від 19.09.2018 р. і дійшов висновку, що при оскарженні ухвал слідчих суддів підлягає застосуванню ст. 422 КПК, а ст. 399 КПК в такій ситуації не застосовується, за наведених вище обставин як суддя-доповідач вважаю за неможливе застосування цього висновку Верховного Суду. У зв`язку наведеним та з метою забезпечення дотримання прав інших учасників кримінального провадження на участь в судовому засіданні по розгляду апеляційної скарги вбачаю за можливе залишення апеляційної скарги ОСОБА_2 без руху з наданням часу на усунення недоліків на підставі правила, передбаченого ч. 1 ст. 399 КПК. Адже, у ситуації з вищезазначеною апеляційною скаргою ОСОБА_2 у судді-доповідача відсутня інформація, яка має бути обов`язково зазначена в апеляційній скарзі та дозволила б забезпечити виконання всіх вимог ч. 1 ст. 422 КПК (витребування з суду першої інстанції відповідних матеріалів та не пізніш як за день до засідання – повідомлення про дату час і місце проведення засідання не лише особи, яка подала скаргу, але й прокурора та інших заінтересованих осіб).
Відповідно до ч. 1 ст. 399 КПК «суддя-доповідач, встановивши, що апеляційну скаргу на вирок чи ухвалу суду першої інстанції подано без додержання вимог, передбачених статтею 396 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення апеляційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки скарги і встановлюється достатній строк для їх усунення, який не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала апеляційну скаргу. Копія ухвали про залишення апеляційної скарги без руху невідкладно надсилається особі, яка подала апеляційну скаргу».
Тому, для забезпечення ОСОБА_2  практичної можливості скористатися правом на оскарження судового рішення, його апеляційну скаргу слід залишити без руху та встановити п`ятиденний строк на усунення вищезазначених недоліків.
Таким чином, ОСОБА_2 потрібно викласти апеляційну скаргу у відповідності до вимог ч. 2 ст. 396 КПК.
Керуючись ст. ст. 7, 8, 9, 10, 22, 24, 396, 399, 422 Кримінального процесуального кодексу України, суддя

П О С Т А Н О В И В:

Апеляційну скаргу ОСОБА_2 на ухвалу від 31.01.2020 залишити без руху.
Для усунення недоліків встановити строк 5 (п`ять) днів з дня отримання копії даної ухвали.
Роз`яснити особі, яка подала апеляційну скаргу, що в разі невиконання ухвали суду, його скарга буде повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Суддя-доповідач:                                                                         ОСОБА_1