УХВАЛА

03 лютого 2020 року 
м. Київ

Справа №  926/3371/17 

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного господарського суду:
Губенко Н. М. - головуючий, Кролевець О. А., Мамалуй О. О.,

розглянувши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 

на ухвалу Західного апеляційного господарського суду 
у складі колегії суддів: Зварич О. В., Дубник О. П., Матущак О. І.
від 18.11.2019

за позовом Публічного акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" в особі Львівської обласної дирекції 
до Товариства з обмеженою відповідальністю "Агро-Ковчег"
третя особа, яка не заявляє самостійні вимоги щодо предмету спору, на стороні відповідача: ОСОБА_2 
про звернення стягнення на предмет іпотеки, 

ВСТАНОВИВ:

Ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі № 926/3371/17 задоволено заяву Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль" про забезпечення позову у справі № 926/3371/17. Вжито заходів забезпечення позову шляхом накладення арешту на нежитлову будівлю за адресою: АДРЕСА_1, загальною площею 670,2 кв. м.

27 грудня 2019 року ОСОБА_1, як особа, що не брала участі у справі, однак вважаючи, що ухвалою Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у даній справі вирішено питання про його права, інтереси та обов`язки, звернувся до Верховного Суду із касаційною скаргою про її скасування.

Перевіривши матеріали касаційної скарги ОСОБА_1 , Судом встановлено, що вона підлягає залишенню без руху з наступних підстав.

Відповідно до пункту 2 частини 4 статті 290 Господарського процесуального кодексу України до касаційної скарги додаються документи, що підтверджують сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі, або документи, що підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.

Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору визначає Закон України "Про судовий збір".

Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

Відповідно до підпункту 7 пункту 2 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" (у редакції, чинній на момент звернення з касаційною скаргою) ставка судового збору, що підлягала сплаті за подання до господарського суду касаційної скарги на ухвалу суду, становить 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.

Статтею 7 Закону України "Про Державний бюджет України на 2019 рік" прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 01 січня 2019 року встановлений у розмірі 1     921,00 грн. 

Отже, розмір судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі № 926/3371/17 становить 1     921,00 грн.

Однак до касаційної скарги ОСОБА_1 області не додано доказів сплати судового збору.

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити).

У зв`язку з несплатою судового збору, ОСОБА_1 необхідно усунути недоліки касаційної скарги та подати суду документ про сплату (зарахування) судового збору за подання касаційної скарги на ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі № 926/3371/17 в установленому законом порядку та розмірі, а саме у сумі 1     921,00 грн.

Частиною 1 статті 291 Господарського процесуального кодексу України встановлено обов`язок особи, яка подає касаційну скаргу, надсилати іншим учасникам справи копію цієї скарги і доданих до неї документів, які у них відсутні, листом з описом вкладення.

До касаційної скарги ОСОБА_1 додано докази надіслання копії касаційної скарги та доданих до неї документів Акціонерному товариству "Райффайзен Банк Аваль" та Товариству з обмеженою відповідальністю "Агро-Ковчег", проте не надано доказів надіслання копії касаційної скарги та доданих до неї документів Мельнику Віктору Васильовичу та Львівській обласній дирекції Акціонерного товариства "Райффайзен Банк Аваль".

Відповідно до частини 2 статті 294 Господарського процесуального кодексу України до відкриття касаційного провадження учасники справи мають право подати заперечення проти відкриття касаційного провадження.

Неповідомлення учасника судового процесу у справі про звернення з касаційною скаргою порушує процесуальні права цього учасника, принципи рівності усіх учасників судового процесу перед законом і судом та змагальності сторін, закріплені частиною 3 статті 2 Господарського процесуального кодексу України. 

Згідно з частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, у разі якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 290 цього Кодексу, застосовуються положення статті 174 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.

Відповідно до частини 2 статті 174 Господарського процесуального кодексу України в ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.

Таким чином, ОСОБА_1 слід належним чином виконати вимоги статті 291 Господарського процесуального кодексу України і надати Суду належні докази надсилання копії касаційної скарги і доданих до неї документів на адресу ОСОБА_2 та Акціонерному товариству "Райффайзен Банк Аваль" в особі Львівської обласної дирекції, листом з описом вкладення. 

Також, статтею 288 Господарського процесуального кодексу України встановлено, що касаційна скарга на судове рішення подається протягом двадцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, що оскаржується, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом двадцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.

Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині 4 статті 293 Господарського процесуального кодексу України.

Оскаржувана ухвала Західного апеляційного господарського суду у справі № 926/3371/17 складена та підписана 18.11.2019, отже з цього моменту почався перебіг двадцятиденного строку, встановленого для її оскарження в касаційному порядку. Таким чином, останнім днем для подання касаційної скарги на ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі № 926/3371/17 було 09.12.2019 (з урахуванням вихідних днів), після цього процесуальний строк вважається таким, що пропущений.

Із касаційної скаргою ОСОБА_1 звернувся 27.12.2019, про що свідчить дата на поштовому конверті, в якому касаційна скарга надійшла на адресу Касаційного господарського суду у складі Верховного Суду, тобто після перебігу строку, встановленого для подання касаційної скарги, передбаченого Господарським процесуальним кодексом України, проте із клопотанням про його поновлення, в якому зазначено, що повний текст оскаржуваної ухвали отриманий 25.11.2019, на підтвердження чого додана копія поштового конверту з трек номером 7901010684695 та роздруківка з офіційного сайту Акціонерного товариства "Укрпошта". 

Отже скаржник мав право на поновлення пропущеного строку відповідно до частини 2 статті 288 господарського процесуального кодексу України, до 16.12.2019 включно (з урахуванням вихідних днів).

Проте в касаційній скарзі наголошено, що ОСОБА_1 з 14.12.2019 по 23.12.2019 хворів, внаслідок чого не мав можливості подати касаційну скаргу вчасно. При цьому, на підтвердження таких обставин, до касаційної скарги додані оригінал та ксерокопія довідки без номеру та дати Комунальної установи "Сокирянський центр первинної медико-санітарної допомоги" Амбулаторії загальної практики сімейної медицини села Романківці.

З наданих документів вбачається, що довідка дана Мельнику Даниїлу Вікторовичу 20.02.2001 в тому, що він хворів з 14.12.2019 по 23.12.2019 ГРВІ, гострим тонзилітом.

Розглянувши наведені обґрунтування поважності причин пропуску процесуального строку на касаційне оскарження, колегія суддів дійшла висновку, що підстави, зазначені скаржником у клопотанні не можуть вважитися поважними з огляду на таке.

Відповідно до частини 1 статті 119 Господарського процесуального кодексу України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.

Поважними причинами визнаються лише такі обставини, які є об`єктивно непереборними та пов`язані з дійсними істотними перешкодами чи труднощами для своєчасного вчинення процесуальних дій.

Для поновлення процесуального строку суд має встановити наявність об`єктивно непереборних обставин, які перешкоджали вчасному зверненню зі скаргою на судове рішення, у зв`язку з чим заявник має довести суду їх наявність та непереборність, оскільки, в іншому випадку нівелюється значення чіткого окреслення законодавчо закріплених процесуальних строків.

Хвороба не є обставинами непереборної сили, тим більше, що скаржник не перебував на стаціонарному лікуванні і не був позбавлений права своєчасно подати касаційну скаргу на ухвалу суду апеляційної інстанції, про яку він був обізнаний, до захворювання, або відразу після нього.

Згідно з частиною 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 288 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку.

Враховуючи викладене, касаційна скарга вважається поданою без додержання відповідних вимог процесуального законодавства і підлягає залишенню без руху на підставі частин 2 та 3 статті 292 Господарського процесуального кодексу України.

Згідно із частиною 4 статті 174 та частиною 2 статті 292 Господарського процесуального кодексу України, якщо скаржник не усунув недоліки касаційної скарги у строк, встановлений судом, така касаційна скарга вважається неподаною і повертається особі, що звернулася із касаційною скаргою.

Відповідно до абзацу 2 частини 3 статті 292 та пункту 4 частини 1 статті 293 Господарського процесуального кодексу України суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі якщо скаржником у строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження визнані судом неповажними.

Керуючись статтями 174, 234, 290, 291, 292 Господарського процесуального кодексу України, статтею 4 Закону України "Про судовий збір", Суд 

У Х В А Л И В:

1. Касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Західного апеляційного господарського суду від 18.11.2019 у справі № 926/3371/17 залишити без руху.

2. Надати ОСОБА_1 строк для усунення недоліків касаційної скарги, що не перевищує десять днів з дня вручення ухвали.

3. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі неусунення недоліків касаційної скарги у встановлений судом строк така касаційна скарга вважається неподаною і підлягає поверненню скаржникові.

4. Роз`яснити ОСОБА_1 , що у разі не наведення інших підстав для поновлення строку на касаційне оскарження або визнання наведених інших підстав неповажними, суд касаційної інстанції відмовляє у відкритті касаційного провадження.

Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не підлягає оскарженню.

Головуючий                                                                                                   Н. М. Губенко

Судді                                                                                                                    О. А. Кролевець  
                                                                                                                    
                                                                                                                             О. О. Мамалуй