ПОСТАНОВА 
Іменем України

23 січня 2020 року                                                                 м. Кропивницький

справа № 2-о-41/2007
провадження № 22-ц/4809/105/20 

       Кропивницький апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:
Мурашка С.І. (головуючий, суддя-доповідач), Голованя А.М., Карпенка О.Л.
за участі секретаря - Тимошенко Т.О.,
учасники справи:
       особи, які подали апеляційні скарги - ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,
       особа, яка подала заяву - прокурор Устинівського району Кіровоградської області в інтересах держави в особі Седнівської сільської ради,
       заінтересована особа - Седнівська сільська рада Устинівського району Кіровоградської області,
       розглянув у відкритому судовому засіданні в м. Кропивницькому цивільну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1  та апеляційною скаргою ОСОБА_2  на рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року, у складі судді Заїки М. І. і
В С Т А Н О В И В:
       Прокурор Устинівського району Кіровоградської області в інтересах держави в особі Седнівської сільської ради подав до суду заяву та просив визнати відумерлою спадщину, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 .
       Заява мотивована тим, що у померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відсутні спадкоємці за заповітом або за законом, а тому після спливу одного року з часу відкриття спадщини, за заявою, суд визнає спадщину відумерлою.
       Рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року визнано спадщину - земельну ділянку № НОМЕР_1 площею 9,83 га, розташовану на території Седнівської сільської ради, вартістю 94 473 грн 73 коп, яка залишилась після смерті померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 , жителя с. Седнівка Устинівського району Кіровоградської області - відумерлою.
       Спадщину померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 передано у власність територіальній громаді за місцем відкриття спадщини в особі Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області.
       Рішення суду першої інстанції мотивоване тим, що у померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_3 відсутні спадкоємці за заповітом або за законом, а після спливу одного року з часу відкриття спадщини, спадщина визнається відумерлою і передається територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.
       В апеляційних скаргах ОСОБА_1 та ОСОБА_2 просять рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року скасувати та ухвали нове, яким в задоволенні заяви прокурора Устинівського району в інтересах держави в особі Седнівської територіальної громади про відумерлість спадщини відмовити.
       Апеляційні скарги мотивовані тим, що рішення суду винесено з порушенням норм матеріального та процесуального права.
       Рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 18 липня 2019 року встановлено факт родинних відносин між двоюрідним дідусем ОСОБА_1 та ОСОБА_2 - ОСОБА_3 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_1 , який є рідним братом рідного дідуся ОСОБА_1 та ОСОБА_2 – ОСОБА_5 , померлого ІНФОРМАЦІЯ_2 .
       Приватним нотаріусом Устинівського районного нотаріального округу Кіровоградської області Трутень Олександром Яковичем винесено постанови про відмову ОСОБА_1 та ОСОБА_2 у видачі свідоцтв про право на спадщину за законом, так як судовим рішенням спадкове майно ОСОБА_3 визнано відумерлим і передано територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.
       Таким чином, за завою ОСОБА_1 та ОСОБА_2 приватним нотаріусом відкрито спадкову справу на спадкове майно спадкодавця ОСОБА_3 , в якій вони є спадкоємцями за законом.
       Отримавши рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області про відумерлість спадщини та необхідні документи, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 вимушені подати апеляційну скаргу.
       Особи, які подали апеляційні скарги вважають, що прокурор не мав права звертатися до суду в інтересах Седнівської сільської ради про визнання спадщини відумерлою.
       Судом першої інстанції було проведено судовий розгляд справи без дотримання процесуальних норм, щодо вжиття заходів для всебічного, повного і об`єктивного з`ясування обставин справи, без додержання загальних правил встановлених ЦПК України, без витребування необхідних доказів та без участі ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , як заінтересованих осіб, коли їх участь у судовому розгляді справи, як спадкоємців є обов`язковою.
       Від заступника керівника Олександрійської місцевої прокуратури Кіровоградської області надійшов відзив на апеляційні скарги ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , в якому він просить рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07.11.2007 залишити без змін, а апеляційні скарги без задоволення.
       В судовому засіданні апеляційного суду адвокат Пушкарьов Д. Є., який представляє інтереси ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , підтримав доводи апеляційних скарг, прокурор відділу забезпечення представництва в суді управління представництва інтересів держави в суді прокуратури Кіровоградської області Газібар М. М. заперечувала проти доводів апеляційних скарг.
Представник Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області в судове засідання апеляційного суду не з`явився про дату, час і місце розгляду справи повідомлявся належним чином, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення з судовою повісткою.
       Відповідно до положень ч.1 ст.372 ЦПК України суд апеляційної інстанції відкладає розгляд справи в разі неявки у судове засідання учасника справи, щодо якого немає відомостей про вручення йому судової повістки, або за його клопотанням, коли повідомлені ним причини неявки буде визнано судом поважними.
Оскільки Седнівська сільська рада Устинівського району Кіровоградської області про дату, час і місце розгляду справи повідомлена належним чином, суд вирішив розглянути справу без її участі, що відповідає положенням ст.372 ЦПК України.
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення у встановлених статтею 367 ЦПК України межах, суд вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню з огляду на таке. Відповідно до частини першої статті 293 Цивільного процесуального кодексу України (далі - ЦПК України) окреме провадження - це вид непозовного цивільного судочинства, в порядку якого розглядаються цивільні справи про підтвердження наявності або відсутності юридичних фактів, що мають значення для охорони прав, свобод та інтересів особи або створення умов здійснення нею особистих немайнових чи майнових прав або підтвердження наявності чи відсутності неоспорюваних прав.
За пунктом 8 частини другої статті 293 ЦПК України суд розглядає в порядку окремого провадження справи про визнання спадщини відумерлою.
Відповідно до статті 338 ЦПК України суд, встановивши, що спадкоємці за заповітом і за законом відсутні або спадкоємці усунені від права на спадкування, або спадкоємці не прийняли спадщину чи відмовилися від її прийняття, ухвалює рішення про визнання спадщини відумерлою та про передачу її територіальній громаді відповідно до закону.
Згідно з частиною шостою статті 294 ЦПК України якщо під час розгляду справи у порядку окремого провадження виникає спір про право, який вирішується в порядку позовного провадження, суд залишає заяву без розгляду і роз`яснює заінтересованим особам, що вони мають право подати позов на загальних підставах.
Таким чином, визначальною обставиною під час розгляду заяви про визнання спадщини відумерлою в порядку окремого провадження є те, що під час вирішення цього питання не встановлено існування спору про право цивільне.
Під спором про право необхідно розуміти певний стан суб`єктивного права; спір є суть суперечності, конфлікт, протиборство сторін, спір поділяється на матеріальний і процесуальний. 
Таким чином, виключається під час розгляду справ у порядку окремого провадження існування спору про право, який пов`язаний з порушенням, оспорюванням або невизнанням, а також недоведенням суб`єктивного права за умов, що є певні особи, які перешкоджають в реалізації такого права.
Судом першої інстанції встановлено, що у померлого ІНФОРМАЦІЯ_3 ОСОБА_3 (актовий запис про смерть) відсутні спадкоємці за заповітом або за законом, згідно листа Устинівської районної державної нотаріальної контори.
Задовольняючи вимоги заяви, суд першої інстанції виходив з того, що спадкоємці за заповітом або за законом у ОСОБА_3 відсутні, а після спливу одного року з часу відкриття спадщини, спадщина визнається відумерлою і передається територіальній громаді за місцем відкриття спадщини.
З вказаним висновком суду першої інстанції суд погодитись не може, так як він суперечить нормам матеріального та процесуального права.
Матеріалами справи підтверджується, що на підставі державного акту на право приватної власності на землю серії ІІ-КР № 022020 від 29.03.2002, ОСОБА_3 належала земельна ділянка, площею 9,83 га, кадастровий номер 3525887800:02:000:0033, для ведення товарного сільськогосподарського виробництва, яка розташована на території Седнівської сільської ради, виданий на підставі розпорядження Устинівської районної державної адміністрації Ради народних депутатів від 28 березня 2002 року № 124-р (а. с. 25).
ОСОБА_3 помер ІНФОРМАЦІЯ_3 .
Рішенням Устинівського районного суду Кіровоградської області від 18 липня 2019 року встановлено, що ОСОБА_3 та ОСОБА_5 є рідними братами (а. с. 28-32).
ОСОБА_5 є батьком ОСОБА_6 , що підтверджується копією свідоцтва про народження серії НОМЕР_2 (а.с. 21).
ОСОБА_6 змінила прізвище на Ставничу, що підтверджується копією свідоцтва про укладення шлюбу серії НОМЕР_3 від 26.08.1984 (а. с. 21).
В копії свідоцтва про народження ОСОБА_1 (а.с. 8) та копії свідоцтва про народження ОСОБА_2 (а.с. 16) матір`ю зазначено Ставничу ОСОБА_7 .
Отже, ОСОБА_1 та ОСОБА_2 є двоюрідними онуками ОСОБА_3 
ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до нотаріуса з заявами про видачу свідоцтв про право на спадщину за законом після померлого ОСОБА_3 , однак 24.01.2019 постановами нотаріуса їм було відмовлено, оскільки згідно витягу з ДЗК про земельну ділянку встановлено, що спадкодавець не є власником земельної ділянки, а власником зазначено Седнівську сільську раду Устинівського району Кіровоградської області, а тому земельна ділянка не може бути предметом спадщини (а.с. 18-19).
Отже, встановлено, що ОСОБА_1 та ОСОБА_2 оспорюють право Територіальної громади села Седнівка в особі Седнівської сільської ради Устинівського району Кіровоградської області на визнання спадщини відумерлою і набуття права власності на спадкове майно, посилаючись на те, що вони є спадкоємцями за законом і звернулися до нотаріуса із заявами про прийняття спадщини.
За таких обставин наявний спір про право на спадкове майно.
Виходячи з наведеного, суд вважає, що рішення суду першої інстанції ухвалено з порушенням норм матеріального та процесуального права, без належного дослідження фактичних обставин справи, що призвело до ухвалення незаконного рішення, а тому рішення суду підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про залишення заяви прокурора без розгляду.
Керуючись ч. 6 ст. 294, ст.ст. 374,375,376,381-384 ЦПК України, суд 
П О С Т А Н О В И В :
Апеляційні скарги  ОСОБА_1   та ОСОБА_2 задовольнити частково.
       Рішення Устинівського районного суду Кіровоградської області від 07 листопада 2007 року скасувати, заяву прокурора Устинівського району Кіровоградської області в інтересах держави в особі Седнівської сільської ради про визнання спадщини відумерлою залишити без розгляду.
       Роз`яснити заінтересованим особам право на звернення до суду в порядку позовного провадження.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена протягом тридцяти днів з дня складення повного тексту постанови в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду у випадках передбачених ст.389 ЦПК України. 
       Повний текст постанови складено 27.01.2020.
Головуючий суддя                  С .І. Мурашко 

Судді А. М. Головань

О. Л. Карпенко