ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

12 лютого 2020 р.	Справа № 520/7237/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді: Макаренко Я.М.,
Суддів: Мінаєвої О.М. ,  Старосуда М.І. ,
за участю секретаря судового засідання Лисенко К.В.
                       позивача ОСОБА_1 
                    представника позивача Дягілєва О.В.
                    представника відповідача Крюкова О.О.
розглянувши у відкритому судовому засіданні у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою ОСОБА_1 на рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року, головуючий суддя І інстанції: Волошин Д.А.,  м. Харків, повний текст складено 31.10.19 року по справі № 520/7237/19
за позовом         ОСОБА_1      
до       Головного управління Національної поліції в Харківській області                  
про визнання незаконними наказів та зобов`язання поновити на роботі,
ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1 (надалі по тексту позивач) звернувся до суду з позовом до Головного управління Національної поліції України в Харківській області (надалі по  тексту  відповідач), в якому просив суд:
- визнати незаконним наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України та наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р. в частині звільнення ОСОБА_1 з Національної поліції України;
- зобов`язати Головне управління Національної поліції України в Харківській області поновити ОСОБА_1 на колишній роботі.
Рішенням  Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1 до Головного управління Національної поліції України в Харківській області  про визнання незаконними наказів та зобов`язання поновити на роботі  залишено без задоволення. 
Позивач, не погодившись з рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій, посилаючись на неповне з`ясування судом першої інстанції обставин, що мають значення для справи, на невідповідність висновків суду першої інстанції обставинам справи, що призвело до неправильного вирішення справи, просить рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року скасувати та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити.
В обгрунтування вимог апеляційної скарги позивач зазначив, що судом першої інстанції не було встановлено, хто  саме проводив  перевірку, чи представилися перевіряючи  с початку перевірки, чи було роздруковано в присутності  перевіряємих показання  газоаналізатора, чи було названо його модель, зазначив, що  підпис на  примірнику роздруківки з газоаналізатора  позивач не ставив.
В ході розгляду справи позивачем 11.02.2020 року  подано уточнену  апеляційну скаргу, згідно якої  позивач доповнив зміст апеляційної скарги.
Ухвалою Другого апеляційного адміністративного суду від 12.02.2020 року, занесеною до протоколу судового засідання, відмовлено в прийнятті уточненої  апеляційної скарги, оскільки вона подана  з пропуском  строку, передбаченого  ч.1 ст. 303 КАС України.
Відповідач надав відзив на апеляційну скаргу, в  якому, посилаючись на законність та обгрунтованість  оскаржуваного рішення, просить залишити апеляційну скаргу без  задоволення, рішення суду першої інстанції  залишити без змін.
Колегія суддів, заслухавши доповідь обставин справи, перевіривши рішення суду першої  інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши матеріали справи, вважає, що вимоги апеляційної скарги задоволенню не підлягають, виходячи з наступного.
Судом першої інстанції встановлено, що старший сержант поліції ОСОБА_1  працював на посаді поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області.
Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №187 о/с від 25.06.2019 р. поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 звільнено зі служби згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Підставою для звільнення ОСОБА_1 став наказ Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських», яким за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179  щодо перебування на службі у нетверезому стані, поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 БКС ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 наказано звільнити зі служби в поліції.
Службовим розслідуванням, проведеним на підставі наказу ГУНП в Харківській області від 19.06.2019 №1001, встановлено, що поліцейський БКС ГУНП в Харківській області ОСОБА_1 заступив на службу у добовий наряд в стані алкогольного сп`яніння.
Не погоджуючись із вказаними наказами та вважаючи, що оскаржувані накази прийняті безпідставно, необґрунтовано, без з`ясування всіх обставин справи позивач звернувся до суду за захистом своїх прав.
Залишаючи позов без задоволення, суд першої інстанції виходив з правомірності оскаржуваних наказів та відсутності підстав для поновлення позивача на роботі.
Колегія суддів погоджується з такими висновками суду першої інстанції, виходячи з наступного.
Як вбачається з матеріалів справи, позивача звільнено зі служби на підставі п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні  вимог підпункту 14 пункту 3 статті 1 Дисциплінарного статуту щодо заборони  перебування  поліцейського  під час  несення  служби  у стані  алкогольного сп`яніння та  частини  6 пункту 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом  МВС від 09.11.2016 №1179 щодо перебування на службі у нетверезому стані, що є порушенням  п.1 ч.1 ст. 18 Закону України  «Про  Національну  поліцію».
Правові засади організації та діяльності Національної поліції України, статус поліцейських, а також порядок проходження служби в Національній поліції України визначає Закон України "Про Національну поліцію" від 02 липня 2015 року №580-VIII.
Відповідно до частини 1 статті 8 Закону України "Про Національну поліцію" поліція діє виключно на підставі, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський зобов`язаний неухильно дотримуватися положень Конституції України, законів України та інших нормативно-правових актів, що регламентують діяльність поліції, та Присяги поліцейського.
Згідно із частинами першою та другою статті 19 Закону України "Про Національну поліцію" у разі вчинення протиправних діянь поліцейські несуть кримінальну, адміністративну, цивільно-правову та дисциплінарну відповідальність відповідно до закону.
Підстави та порядок притягнення поліцейських до дисциплінарної відповідальності, а також застосування до поліцейських заохочень визначаються Дисциплінарним статутом Національної поліції України, що затверджується законом.
Сутність службової дисципліни в Національній поліції України, повноваження поліцейських та їхніх керівників з її додержання, види заохочень і дисциплінарних стягнень, а також порядок їх застосування та оскарження визначається Дисциплінарним статутом Національної поліції України, затвердженим Законом України «Про Дисциплінарний статут Національної поліції України» від 15.03.2018 р. №2337-VIIІ.
Положеннями ст.1 Дисциплінарного статуту встановлено, що службова дисципліна -   дотримання поліцейським   Конституції   і законів України, міжнародних договорів, згода на обов`язковість яких надана Верховною Радою України, актів Президента України і Кабінету Міністрів України, наказів Національної поліції України, нормативно-правових актів Міністерства внутрішніх справ України, Присяги поліцейського, наказів керівників.
За змістом п. 14 ч. 3 ст. 1 Дисциплінарного статуту, службова дисципліна, крім основних обов`язків поліцейського, визначених   статтею 18 Закону України "Про Національну поліцію", зобов`язує поліцейського, зокрема,   під час несення служби поліцейському заборонено перебувати у стані алкогольного, наркотичного та/або іншого сп`яніння.
Положеннями абзацу 6 п. 2 Розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України №1179 від 09.11.2016 передбачено, що під час виконання службових обов`язків поліцейському заборонено перебувати на службі в нетверезому стані, у стані наркотичного або токсичного сп`яніння, уживати тютюнові вироби під час безпосереднього виконання службових обов`язків і в невстановленому місці.
Згідно зі ст. 12 Дисциплінарного статуту, дисциплінарним проступком визнається протиправна винна дія чи бездіяльність поліцейського, що полягає в порушенні ним службової дисципліни, невиконанні чи неналежному виконанні обов`язків поліцейського або виходить за їх межі, порушенні обмежень та заборон, визначених законодавством для поліцейських, а також у вчиненні дій, що підривають авторитет поліції.
Відповідно до ст. 11 Дисциплінарного статуту, за порушення службової дисципліни поліцейські незалежно від займаної посади та спеціального звання несуть дисциплінарну відповідальність згідно з цим Статутом. 
За приписами ч. 3 ст. 13 Дисциплінарного статуту, до поліцейських можуть застосовуватися такі види дисциплінарних стягнень: 1) зауваження; 2) догана; 3) сувора догана; 4) попередження про неповну службову відповідність; 5) пониження у спеціальному званні на один ступінь; 6) звільнення з посади; 7) звільнення із служби в поліції.
Враховуючи вищезазначені приписи, недотримання службової дисципліни є дисциплінарним проступком, за вчинення якого до особи-порушника застосовуються заходи дисциплінарного стягнення, зокрема, звільнення зі служби.
Як визначено ч. 2 ст. 14 Дисциплінарного статуту з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин вчинення поліцейським дисциплінарного проступку, встановлення причин і умов його вчинення, вини, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин вчинення дисциплінарних проступків призначається службове розслідування.
Порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України встановлюється Міністерством внутрішніх справ України. (ч. 10 ст. 14 Дисциплінарного статуту).
Наказом Міністерства внутрішніх справ України № 893 від 07.11.2018   затверджено порядок проведення службових розслідувань у Національній поліції України, що зареєстрований в Міністерстві юстиції України 28 листопада 2018 р. за № 1355/32807.
Пунктом 1, 2 розділу 2 вказаного Порядку передбачено, що підставами для призначення службового розслідування є заяви, скарги та повідомлення громадян, посадових осіб, інших поліцейських, засобів масової інформації, рапорти про вчинення порушення, що має ознаки дисциплінарного проступку, або безпосереднє виявлення ознак такого проступку посадовою особою поліції за наявності достатніх даних, що вказують на ознаки дисциплінарного проступку. Службове розслідування призначається, зокрема, за наявності даних про перебування поліцейського на роботі (службі) у стані алкогольного сп`яніння або стані, викликаному вживанням наркотичних чи інших одурманюючих засобів, або під впливом лікарських препаратів, що знижують увагу та швидкість реакції.
Відповідно до п. 1-3 розділу 5 Порядку № 893 від 07.11.2018, проведення службового розслідування полягає в діяльності дисциплінарної комісії із збирання, перевірки та оцінки матеріалів і відомостей про дисциплінарний проступок поліцейського з метою своєчасного, повного та об`єктивного з`ясування всіх обставин його вчинення, установлення причин і умов учинення дисциплінарного проступку, вини поліцейського, ступеня тяжкості дисциплінарного проступку, розміру заподіяної шкоди та для підготовки пропозицій щодо усунення причин учинення дисциплінарних проступків.
Службове розслідування розпочинається із дня видання наказу про його призначення та завершується в день затвердження керівником, який призначив службове розслідування, чи особою, яка виконує його обов`язки, висновку службового розслідування. Якщо закінчення строку проведення службового розслідування припадає на вихідний чи інший неробочий день, останнім днем строку є перший після нього робочий день.
Строк проведення службового розслідування, його продовження, порядок обчислення строку службового розслідування визначаються   статтею 16   Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Як свідчать матеріали справи,   наказом Національної поліції від 23.04.2019 №391 «Про проведення відпрацювання органів і підрозділів Національної поліції» у період з 25 квітня до 31 травня 2019 з метою перевірки стану дисципліни, законності, попередження надзвичайних подій серед особового складу, були створені мобільні групи для перевірки органів і підрозділів Національної поліції України, розташованих, зокрема на території Харківської області.
14.06.2019 (вх. УКЗ ГУНП № 3704) з Департаменту кадрового забезпечення Національної поліції України за вих. № 2885/12/6/01-2019 від 07.06.2019 надійшла доповідна записка про результати відпрацювання окремих ГУНП та їх відокремлених підрозділів.
З тексту даної записки вбачається, що 27.04.2019 мобільними групами Національної поліції України у складі: головних інспекторів УІОС ДКЗ підполковників поліції ОСОБА_2 та ОСОБА_3 , старших інспекторів з особливих доручень цього ж підрозділу майорів поліції ОСОБА_4 та ОСОБА_5 , а також старшого інспектора вказаного управління старшого лейтенанта поліції ОСОБА_6 , з метою вивчення стану дотримання законності, попередження надзвичайних подій серед особового складу здійснено перевірку окремих підрозділів поліції ГУНП в Харківській області, за результатами якої виявлено ряд недоліків, серед яких - перебування на службі у добовому наряді поліцейського батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_1 в стані алкогольного сп`яніння (0,73 проміле), що може свідчити про наявність дисциплінарного проступку.
Наказом начальника Головного управління Національної поліції в Харківській області №1001 від 19.06.2019 р. «Про проведення службового розслідування» наказано призначити та провести службове розслідування за обставинами, викладеними у доповідній записці ДКЗ Національної поліції  України від 07.06.2019 №2885/12/6/01-2019 щодо виявлених порушень збоку, зокрема, поліцейських УПД ГУНП в Харківській області.
Начальником Головного управління Національної поліції в Харківській області 21.06.2019 року затверджено висновок службового розслідування відносно поліцейських  ГУНП в Харківській області.
Зі змісту висновку службового розслідування від 21.06.2019 року слідує, що при перевірці батальйону конвойної служби ГУНП в Харківській області був виявлений поліцейський  вказаного підрозділу старший сержант  поліції ОСОБА_1 , який знаходився на службі в добовому наряді в стані алкогольного сп`яніння (0,73 проміле).
В ході проведення службового розслідування встановлено, що 27.04.2019 старший сержант поліції ОСОБА_1 згідно розстановки нарядів, затвердженої командиром БКС ГУНП в Харківській області підполковником поліції ОСОБА_7 заступив на добове чергування в якості поліцейського КПП. Згідно записів в журналі реєстрації інструктажів поліцейських, які заступають на службу щодо дотримання ними заходів особистої безпеки при поводжені з вогнепальною зброєю (інв. № 174 н/т, розпочатий 29.12.2018) старший сержант поліції ОСОБА_1 пройшов відповідний інструктаж та у подальшому отримав вогнепальну зброю, про що власноруч поставив свій підпис.
Опитаний в ході проведення службового розслідування поліцейський відділення № 2 взводу № 1 роти № 2 БКС ГУНП в Харківській області старший сержант поліції ОСОБА_1 , пояснив, що 27.04.2019 він заступив на добове чергування в якості поліцейського на КПП. О 08.00 ОСОБА_1 пройшов цільовий інструктаж та отримав вогнепальну зброю про що розписався у відповідних журналах. Під час несення служби приблизно о 09.30 до підрозділу прибули перевіряючі з ДКЗ Національної поліції України, які запропонували ОСОБА_1 пройти огляд на стан алкогольного сп`яніння за допомогою газоаналізатора «Alkotest 6820», на що останній погодився. Результат виявився позитивний - 0,73 проміле. Старший сержант поліції ОСОБА_8 Іванович зазначив, що напередодні у вечорі 26.04.2019 він випив три пляшки пива. Перед заступанням на службу почував себе задовільно, скарг на здоров`я не мав. Також ОСОБА_8 додав, що на теперішній час у нього хворий шлунок (виразка), тому міцні спиртні напої він не вживає. 27.04.2019 перед службою, а також знаходячись у добовому наряді ОСОБА_8 спиртні напої не вживав. Зафіксований результат газоаналізатора «Alkotest 6820» він пояснити не зміг, однак припустив, що це може бути пов`язано з підвищеною кислотністю у шлунку.
Отже, за результатами службового розслідування встановлено, що старший сержант поліції відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області ОСОБА_8 27.04.2019 ІНФОРМАЦІЯ_1 знаходився на службі у добовому наряді в стані алкогольного сп`яніння, в зв`язку з чим у діях старшого сержанта поліції ОСОБА_8 вбачаються порушення службової дисципліни, що виразилося в ігноруванні підпункту 6 п. 2 розділу II Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС України від 09.11.2016 № 1179, п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту Національної поліції України, п.1 ч.1 ст.18 Закону України "Про Національну поліцію", що свідчить про вчинення ОСОБА_8 дисциплінарного проступку.
З  матеріалів справи слідує, що перебування позивача на службі у стані алкогольного сп`яніння зафіксовано на відеозапис, здійснений під час проведення огляду на стан сп`яніння ОСОБА_8 .
Судом апеляційної інстанції досліджено вказаний відеозапис та встановлено, що огляд на стан сп`яніння ОСОБА_8 проводився за допомогою спеціального технічного засобу -газоаналізатор Alkotest 6820, виробник Drager. Позивач надав згоду на проведення вказаного огляду. Результат огляду зафіксовано на відеозаписі, він становить 0,73 проміле, отриманий результат 0,73 проміле був  показаний позивачу на екрані газоаналізатора Alkotest 6820.
Також,  згідно роздруківки спеціального технічного засобу Alkotest 6820, що наявна в матеріалах справи,  результат тесту показав 0,73 проміле, остання містить підпис особи, що тестували - ОСОБА_8 (а.с.73).
Доводи позивача наведені в апеляційній скарзі про те, що він роздруківку спеціального технічного засобу Alkotest 6820 не отримував та на ній свій підпис не ставив спростовуються наявною в матеріалах справи роздруківкою спеціального технічного засобу Alkotest 6820, яка містить підпис особи, що тестували - ОСОБА_8 .
З письмових пояснень  позивача від 19.06.2019 року  слідує, що  позивачу після проходження перевірки на газоаналізаторі Alkotest 6820, виробник Drager,  надали роздруківку результату аналізу на якому позивач поставив свій підпис.
З наявних в матеріалах справи доказів вбачається, що згідно свідоцтва про повірку законодавчо регульованого засобу вимірювальної техніки №12-01/0395 від 29.01.2019 р. засіб вимірювальної техніки газоаналізатор «Alkotest 6820» зав. №ARHF-0033 відповідає вимогам Методики повірки МПУ 066/05-2013.
Враховуючи встановлені під час судового розгляду справи обставини, суд приходить до висновку про підтвердження висновків відповідача стосовно допущення позивачем порушення службової дисципліни в частині перебування на службі  в стані  алкогольного сп`яніння.
Згідно наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області №621 від 21.06.2018 р. «Про застосування дисциплінарних стягнень до поліцейських», за вчинення дисциплінарного проступку, що виразилося у невиконанні вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179 щодо перебування на службі у нетверезому стані, поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 БКС ГУНП в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_8 наказано звільнити зі служби в поліції.
Наказом Головного управління Національної поліції в Харківській області №187 о/с від 25.06.2019 р. поліцейського відділення №2 взводу №1 роти №2 батальйону конвойної служби Головного управління Національної поліції в Харківській області старшого сержанта поліції ОСОБА_8 звільнено зі служби згідно з п.6 ч.1 ст.77 Закону України «Про національну поліцію», у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
 Згідно п. 6 ч. 1 ст. 77 Закону України "Про Національну поліцію" поліцейський звільняється зі служби в поліції, а служба в поліції припиняється у зв`язку із реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України.
Враховуючи, що звільнення  позивача зі служби в поліції відбулося у зв`язку з реалізацією дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення зі служби, накладеного відповідно до Дисциплінарного статуту Національної поліції України за вчинення  позивачем дисциплінарного проступку через  перебування на службі  в стані  алкогольного сп`яніння, то колегія суддів  погоджується з висновками суду першої інстанції про правомірність  оскаржуваних  наказів.
Доводи позивача стосовно того, що позивача 27.04.2019 р. не відсторонили від несення служби, не приймаються судом до уваги, оскільки не спростовують факту порушення ОСОБА_8 службової дисципліни та вчинення дисциплінарного проступку через перебування в період несення служби у стані алкогольного сп`яніння.
Доводи позивача наведені в апеляційній скарзі про те, що  судом першої інстанції не було встановлено, хто  саме проводив  перевірку позивача колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки рішення суду першої інстанції містить посилання на наказ Національної поліції від 23.04.2019 №391 «Про  проведення  відпрацювання органів і підрозділів Національної поліції» та  доповідну записку  про результати відпрацювання  окремих ГУНП та їх відокремлених  підрозділів, з яких  вбачається склад мобільних груп, якими було здійснено перевірку відокремлених  підрозділів ГУНП в Харківській області, такі докази наявні в матеріалах справи.
Посилання  позивача в апеляційній скарзі на Інструкцію про порядок  виявлення у водіїв транспортних засобів ознак алкогольного, наркотичного чи іншого сп`яніння, затверджену  наказом  МВС від 09.11.2015 р. №1452/735 згідно якої особа, що перевіряється, після отримання за допомогою спеціальних технічних засобів результатів про стан алкогольного сп`яніння, повинна бути доставлена до медичного закладу для проходження медичного огляду на встановлення наявності чи відсутності стану сп`яніння у обстежуваної особи, чого відповідачем зроблено не було, колегія суддів вважає необгрунтованими, оскільки вказана Інструкція визначає процедуру  проведення огляду  водіїв транспортних засобів на стан алкогольного сп`яніння та такому огляду  підлягають водії  транспортних засобів, а отже вказаною інструкцією регулюються інші правовідносини, ніж проходження огляду на стан сп`яніння поліцейським під час перебування на службі.
Доводи позивача наведені в апеляційній скарзі про те, що судом першої інстанції не було встановлено чи представились перевіряючи с початку перевірки, колегія  суддів  вважає необгрунтованими, оскільки позивачем не зазначено у зв`язку з чим тоді він виконував  вимоги перевіряючих щодо проходження перевірки на стан алкогольного сп`яніння.
Колегія суддів зазначає, що алкогольне сп`яніння впливає на психологічний стан та швидкість реакції, а також те, що перебування в   стані алкогольного при перебуванні на службі в Національній поліції України може мати тяжкі негативні наслідки, а тому, накладення дисциплінарного стягнення у вигляді звільнення до особи, що перебуває у стані сп`яніння на службі, не є занадто суворим.
Поряд з цим, суд звертає увагу, що подібні випадки негативно впливають на імідж як поліції, так і органів державної влади загалом, підривають віру громадян у спроможність поліції на високому професійному рівні здійснювати покладені на неї завдання з охорони громадського порядку та боротьби зі злочинністю.
Враховуючи наявність встановлених фактів порушення позивачем вимог п.п.14 п.3 ст.1 Дисциплінарного статуту щодо заборони перебування поліцейського під час несення служби у стані алкогольного сп`яніння та ч.6 п. 2 розділу ІІ Правил етичної поведінки поліцейських, затверджених наказом МВС від 09.11.2016 №1179, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що позовні вимоги про визнання незаконним наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області за №621 від 21.06.2018 р. в частині звільнення ОСОБА_8 з Національної поліції України та наказу Головного управління Національної поліції України в Харківській області №187/ос від 25.06.2019 р. в частині звільнення ОСОБА_8 з Національної поліції України є необґрунтованими та такими, що не підлягають задоволенню.
Колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції, що оскільки позовні вимоги щодо зобов`язання Головного управління Національної поліції України в Харківській області поновити ОСОБА_8 на колишній роботі є похідними від вимог про визнання незаконними вищевказаних наказів щодо яких суд дійшов висновку про їх необгрунтованість, то  вимога про поновлення на роботі також не підлягає задоволенню.
Таким чином, з врахуванням вищевикладеного, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відмову у задоволенні позовних вимог ОСОБА_8 .
Відповідно до ст.  242 КАС України  рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом  відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обгрунтованим є рішення, ухвалене судом на  підставі  повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
Враховуючи наведене, колегія суддів вважає, що рішення суду першої інстанції відповідає вимогам ст. 242 Кодексу адміністративного судочинства України, підстав для задоволення вимог апеляційної скарги позивача колегією суддів не встановлено.          
Відповідно до ч.1 ст. 315 КАС України  за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення-без змін.
Згідно зі ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення,   рішення або ухвалу-без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове  рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції прийняв законне і обґрунтоване рішення, з дотриманням норм матеріального і процесуального права. 
Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, а тому підстав для скасування рішення суду першої інстанції не вбачається.   

Керуючись ст. ст. 242, 243, 250, 308, 310, 315,  321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу ОСОБА_8 залишити без задоволення.
Рішення Харківського окружного адміністративного суду від 22.10.2019 року по справі № 520/7237/19 залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та не підлягає касаційному оскарженню, крім випадків, передбачених п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий суддя 	(підпис)	Я.М. Макаренко	
Судді	(підпис)  (підпис) 	О.М. Мінаєва    М.І. Старосуд   	
Повний текст постанови складено  21.02.2020 року