ЧЕРНІВЕЦЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М У К Р А Ї Н И 

29 січня 2020 року                                                                    м. Чернівці
справа № 722/219/19
провадження 22-ц/822/99/20
Чернівецький апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого        Перепелюк І. Б. 
суддів: Височанської Н.К., Лисака І.Н.
секретар Герман Я.І. 
розглянувши апеляційну скаргу  ОСОБА_1 на рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2019 року в цивільній справі за позовом ОСОБА_1 до Сокирянської міської ради Чернівецької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача – Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, державний реєстратор відділу реєстраційної служби Сокирянської міської ради Чернівецької області Долінська Анжела Олексіївна, ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування рішення міської ради, визнання протиправною та скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію права власності

встановив:
Описова частина
Короткий зміст позовних вимог
У лютому 2019 року ОСОБА_1 звернувся в суд  з позовом до Сокирянської міської ради Чернівецької області, треті особи, які не заявляють самостійних вимог на стороні відповідача –Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, державний реєстратор відділу реєстраційної служби Сокирянської міської ради Чернівецької області Долінська А.О., ОСОБА_2 про визнання незаконними та скасування рішення міської ради, визнання протиправною та скасування державної реєстрації земельної ділянки, скасування рішення про державну реєстрацію права власності.
        Позовні вимоги обґрунтував слідуючими обставинами. 
Відповідно до договору дарування серії АВА №622826 від 13.06.1999 року ОСОБА_3 подарувала, а ОСОБА_4 прийняв у дар належний ОСОБА_3 на підставі свідоцтва на право власності на частку в спільному майні подружжя та свідоцтва про право на спадщину, незакінчений будівництвом житловий будинок, який розташований за адресою: АДРЕСА_1 .
Відповідно до договору купівлі продажу житлового будинку незавершеного будівництва від 05.05.2005 року ОСОБА_5 , який діяв від імені ОСОБА_4 , продав ОСОБА_2 незавершений будівництвом житловий будинок, що знаходився на земельній ділянці 600 кв.м. в АДРЕСА_1 , що також підтверджується Додатком до Договору «План усадебного участка», в якому вказано, що фактична площа земельної ділянки по фактичному користуванню складає 600 кв.м. Згідно актів про прийняття в експлуатацію передбачалося їх затвердження розпорядженням Сокирянською райдержадміністрацією та їх реєстрація згідно законодавства, однак зазначене ОСОБА_2 не здійснила, таке розпорядження відсутнє і право власності на житловий будинок в АДРЕСА_1 після реконструкції не було зареєстровано згідно діючого на той час законодавства.
Відповідно до договору дарування ВКА №361553 від 13.11.2007 року, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності №32440508 від 12.12.2011 року позивач ОСОБА_1 є власником домоволодіння по АДРЕСА_2 . Житловий будинок з господарськими спорудами зведено на земельній ділянці загальною площею 0,1587 га, що підтверджується витягом із Генерального плану (схема) технічного паспорта, виготовленого 31.01.1963 року Сокирянським БТІ. Вищевказані земельні ділянки сторін мають спільну межу.
Рішенням Сокирянської міської ради Чернівецької області №586/43-14 від 20.03.2014 року ОСОБА_2 було передано безкоштовно у власність земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 7324010100:01:003:1181 площею 0,1 (га) за адресою АДРЕСА_1 , чим фактично позбавлено позивача права володіння та користування земельною ділянкою, на якій розташоване належне йому на праві власності нерухоме майно.
У лютому 2018 року з метою реалізації права на безоплатну приватизацію земельної ділянки, яка перебуває в користуванні позивача, ОСОБА_1 звернувся з заявою до Чернівецької регіональної філії ДП ЦДЗК Сокирянського виробничого відділу про виготовлення технічної документації із землеустрою на вказану земельну ділянку, зазначивши її площу 0,1587га. 20.02.2018 року Чернівецькою регіональною філією ДП ЦДЗК Сокирянського виробничого відділу було здійснено обміри земельної ділянки, проведено топографо-геодезичні роботи та встановлено, що площа земельної ділянки по фактичному користуванню 0,1163 га, а також визначено проходження межі між належними сторонам суміжних ділянок згідно схеми. 
15.03.2018 року позивачу стало відомо, що державний реєстратор речових прав на нерухоме майно відділу державної реєстрації виконавчого комітету Сокирянської міської ради Чернівецької області Долінська А.О. внесла до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформацію про те, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки площею 0,1 (га), кадастровий номер: 7324010100:01:003:1181, цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 .
24.04.2018 року позивач письмово звернувся до Сокирянської міської ради Чернівецької області з заявою про надання дозволу на розробку проекту із землеустрою щодо відведення земельних ділянок у власність загальною площею 0,1587 га. за адресою: АДРЕСА_2 . Одночасно з вищезазначеною заявою позивачем 24.04.2018 року на адресу міськвиконкому Сокирянської міської ради Чернівецької області було надіслано заяву стосовно створення тимчасової комісії з розгляду заяви позивача щодо усунення порушень вимог земельного законодавства по АДРЕСА_2 .
10.05.2018 року. Реагуючи на дану заяву, на присадибній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 комісією було проведено обстеження, якою з`ясувалось, що відсутня можливості передати у власність ОСОБА_1 земельну ділянку площею 0,1587 га, оскільки в межах площі цієї земельної ділянки знаходиться частина приватизованої ОСОБА_2 земельної ділянки площею 0,1 га. Крім того, в результаті комісійного обстеження земельної ділянки з`ясовано, що площа та конфігурація даної земельної ділянки не співпадає з схематичним планом в технічному паспорті, в якому чітко наведено конфігурація та площа земельної ділянки, план розташування будівель та відмічено наявність забору на межі з сусідньою земельною ділянкою, яка перебуває у приватній власності ОСОБА_2 . Було складено Акт обстеження від 10.05.2018 року, в якому зазначено, що відповідно до витягу з Генерального плану (схема) технічного паспорту площа земельної ділянки становить 0,1587 га., а у фактичному користуванні ОСОБА_1 перебуває 0,1163 га. Для усунення порушень вимог земельного законодавства на присадибній земельній ділянці за адресою: АДРЕСА_2 , рекомендовано позивачу звернутись з позовною заявою до суду.
В обґрунтування заявлених вимог позивач зазначав відсутність правових підстав для набуття права власності на спірну земельну ділянку ОСОБА_2 , яке протиправно зареєстровано державним реєстратором, оскільки земельна ділянка вибула з володіння ОСОБА_1 поза його волею на підставі неправомірного рішення відповідача. Крім того, вважає, що відповідним рішенням відповідача порушені його права власника.
Позивач просив визнати незаконним та скасувати рішення №586/43-14 від 20.03.2014 року Сокирянської міської ради Чернівецької області, яким було передано ОСОБА_2 безкоштовно у власність земельну ділянку для обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 7324010100:01:003:1181, площею 0,1 га за адресою: АДРЕСА_1 , як таке, що не відповідає вимогам закону та порушує охоронювані законом інтереси позивача; визнати протиправною та скасувати державну реєстрацію земельної ділянки площею 0,1 га, з кадастровим номером 7324010100:01:003:1181, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільового призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка); скасувати рішення про державну реєстрацію права власності на об`єкт нерухомого майна – земельну ділянку площею 0,1 га., яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий №7324010100:01:003:1181, за ОСОБА_2 прийняте державним реєстратором.

Короткий зміст рішення суду першої інстанції

Рішенням Сокирянського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2019 року в позові ОСОБА_1 відмовлено.

Короткий зміст вимог апеляційної скарги
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 просить скасувати рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2019 року та ухвалити нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги.

Узагальнені доводи особи, яка подала апеляційну скаргу
ОСОБА_1 у своїй апеляційній скарзі посилається на те, що суд першої інстанції допустив порушення норм процесуального права.
Вважає, що суд першої інстанції упереджено дійшов до висновку, що на момент прийняття оскаржуваного рішення міська рада була розпорядником земельної ділянки, оскільки спірна земельна ділянка була придбана ОСОБА_6 та в подальшому перебувала у його безстроковому користуванні і ніколи не вилучалась у нього і не змінювалось цільове призначення зазначеної земельної ділянки.
Відповідно до договору дарування ВКА №361553 від 13.11.2007 року, що підтверджується витягом про реєстрацію права власності №32440508 від 12.12.2011 року позивач ОСОБА_1 є власником домоволодіння по АДРЕСА_2 . Житловий будинок з господарськими спорудами зведено на земельній ділянці загальною площею 2187,0 га, що підтверджується витягом із Генерального плану (схема) технічного паспорта, виготовленого 31.01.1963 року Сокирянським БТІ. Вищевказані земельні ділянки сторін мають спільну межу.
Зазначає, що судом першої інстанції не з`ясовано меж суміжних земельних ділянок сторін, не визначено розташування самих межових знаків, не перевірена наявність факту втручання з боку відповідача у право позивача на користування земельною ділянкою з урахуванням даних земельно-кадастрової документації, не з`ясовано фактичного місця розташування (меж) належної ОСОБА_2 земельної ділянки і не надано оцінки усім доказам, наданим сторонами на підтвердження своїх вимог і заперечень.

Узагальнені доводи та заперечення інших учасників справи
Головне управління Держгеокадастру у Чернівецькій області подало відзив на апеляційну скаргу ОСОБА_1 
Просить апеляційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення. Посилається на те, що аргументи ОСОБА_1 , викладені в апеляційній скарзі, є безпідставними.

Мотивувальна частина
Обставини справи, встановлені судом 
       Судом встановлено, що відділом Держземагенства у Сокирянському районі Чернівецької області 29.01.2014 року було проведено державну реєстрацію земельної ділянки, площею 0,1 га (0,0916 га – під житловою забудовою та 0,0084 га – малоповерхова забудова), кадастровий номер 7324010100:01:003:1181, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), на праві приватної власності за ОСОБА_2 .
Відповідно до опису меж з даною земельною ділянкою межують: від А до Б - ОСОБА_3 ; від Б до В - ОСОБА_7 ; від В до Г - землі загального користування вул АДРЕСА_2 ; від АДРЕСА_3 до А - ОСОБА_8 .
Зі змісту копії інформації з Державного реєстру речових прав на нерухоме майно та Реєстру прав власності на рухоме майно, Державного реєстру іпотек, Єдиного реєстру заборон відчуження об`єктів нерухомого майна щодо суб`єкта за №117240024 від 15.03.2018 року, державний реєстратор Долінська А.О. 25.09.2017 року на підставі рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 37307462 від 28.09.2017 року внесла до Державного реєстру речових прав на нерухоме майно інформацію про те, що ОСОБА_2 є власником земельної ділянки (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна: 1364017973240), площею 0,1 га, кадастровий номер: 7324010100:01:003:1181, цільове призначення: для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка) за адресою: АДРЕСА_1 . Підстава виникнення права власності: Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, серія та номер: НВ-7302197982017, виданий 22.09.2017 року Відділом у Сокирянському районі міськрайонного управління у Сокирянському районі та м. Новодністровську Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області; рішення органу місцевого самоврядування №586/43-14, виданий 20.03.2014 року Сокирянською міською радою Чернівецької області.
06.06.2018 року позивачу ОСОБА_1 заступником начальника управління – начальником відділу у Сокирянському районі міськрайонного управління у Сокирянському районі та м.Новодністровську Козловим Г.П. було надано копію технічної документації із землеустрою щодо встановлення (відновлення) меж земельної ділянки в натурі (на місцевості) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд по АДРЕСА_1 , замовником якого була ОСОБА_2 , а виконавцем - приватне підприємство «Грандцентр» (інвентарний №1874 від 10.01.2014р.). Правовстановлюючий документ на право власності на зазначене нерухоме майно, який був наданий ОСОБА_2 є нотаріально посвідчена копія договору купівлі-продажу житлового будинку незавершеного будівництвом від 05.05.2005 року, відповідно до якого ОСОБА_5 , діючи від імені ОСОБА_4 , продав ОСОБА_2 незавершений будівництвом житловий будинок, що знаходиться на земельній ділянці по АДРЕСА_1 . При цьому, в матеріалах технічної документації є акт приймання межових знаків на зберігання від 09.01.2014 року, згідно якого суміжні користувачі підписали даний акт.
ОСОБА_1 у травні 2018 року звертався до Чернівецького окружного адміністративного суду з позовом до відділу реєстраційної служби Сокирянської міської ради Чернівецької області, відділу у Сокирянському районні міськрайонного управління у Сокирянському районі та м. Новодністровськ ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій області про визнання недійсним приватизацію земельної ділянки, площею 0,1 га, кадастровий номер 7324010100:01:003:1181, яка розташована за адресою: АДРЕСА_1 , цільове призначення для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), яка зареєстрвоана на ім`я ОСОБА_2 в межах м. Сокиярни Чернівецької області і розміщена між будинковолодіннями, що належать ОСОБА_1 та ОСОБА_2 також просив зобов`язати державного реєстратора прав на нерухоме майно Сокирянської міської ради Долинянську А.О. скасувати реєстрацію права вланості на земельну ділянку за реєстраційним номером 1364017973240, що в Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, яка знаходиться в м. Сокиряни Чернівецької області і зареєстрована на ім`я ОСОБА_2 (кадастровий номер 7324010100:01:003:1181), зобов`язати відділ у Сокирянському районні міськрайонного управління у Сокирянському районі та м. Новодністровськ ГУ Держгеокадастру у Чернівецькій областівизнати недійсним і скасувати Витяг з Державного земельного кадастру про земельну ділянку, серія та номер НВ-7302197982017, виданий 22.09.2017 року.
27.07.2018 року ухвалою Чернівецького окружного адміністративного суду було закрито провадження у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до відділу реєстраційної служби Сокирянської міської ради Чернівецької області, відділу у Сокирянському районі міськрайонного управління у Сокирянському районі та м.Новодністровську Головного управління Держгеокадастру у Чернівецькій області, третя особа, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору ОСОБА_2 про скасування реєстраційної дії, рішення та зобов`язання вчинити дії. Зазначена ухвала постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду №824/496/18-а від 26.11.2018 року була залишена без змін.

Позиція апеляційного суду, застосовані норми права та мотиви, з яких виходить суд при прийнятті постанови
Заслухавши доповідача, обговоривши доводи скарги та перевіривши матеріали справи, суд апеляційної інстанції прийшов до висновку, що апеляційну скаргу слід залишити без задоволення з наступних підстав. 
Частиною 1 статті 116 ЗК України визначено, що громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом або за результатами аукціону.
Положеннями статті 123 ЗК України визначено, що передача земельних ділянок відбувається шляхом прийняття рішення на підставі проектів землеустрою щодо відведення земельних ділянок. Особа, зацікавлена в одержанні у користування земельної ділянки із земель державної або комунальної власності за проектом землеустрою щодо її відведення, звертається з клопотанням про надання дозволу на його розробку до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, які відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу, передають у власність або користування такі земельні ділянки. Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування в межах їх повноважень у місячний строк розглядає клопотання і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні.
Згідно з частиною 6 статті 186 ЗК України проекти землеустрою щодо відведення земельних ділянок погоджуються в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу, і затверджуються Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, органами виконавчої влади або органами місцевого самоврядування відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу.
Відповідно до вимог статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Суд розглядає цивільні справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбаченому цим Кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмета спору на власний розсуд. Таке право мають також особи, в інтересах яких заявлено вимоги, за винятком тих осіб, які не мають процесуальної дієздатності (частини 1 та 3 статті 13 ЦПК України).
Згідно з вимогами до форми та змісту позовної заяви вона повинна, зокрема, містити ім`я (найменування) інших учасників справи, а також зміст позовних вимог: спосіб (способи) захисту прав або інтересів, передбачених законом чи договором, або інший спосіб (способи) захисту прав та інтересів, який не суперечить закону і який позивач просить суд визначити у рішенні; якщо позов подано до кількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з них   (пункти 2 і 3 частини другої статті 175 ЦПК України).
Позивачем і відповідачем можуть бути, зокрема, фізичні і юридичні особи (частина 2 статті 48 ЦПК України).
Визначення відповідачів, предмета та підстав спору є правом позивача. Натомість, встановлення належності відповідачів й обґрунтованості позову - обов`язком суду, який виконується під час розгляду справи.
Такий висновок узгоджується з правовою позицією, яка викладена у постанові Великої Палати Верховного Суду від 17 квітня 2018 року у справі № 523/9076/16-ц.
Відповідно до статті 51 ЦПК України суд першої інстанції має право за клопотанням позивача до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання залучити до участі у ній співвідповідача.
Якщо позов подано не до тієї особи, яка повинна відповідати за позовом, суд до закінчення підготовчого провадження, а у разі розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження - до початку першого судового засідання, за клопотанням позивача замінює первісного відповідача належним відповідачем, не закриваючи провадження у справі.
Після спливу строків, зазначених в частинах 1 та 2 цієї статті, суд може залучити до участі у справі співвідповідача або замінює первісного відповідача належним відповідачем виключно у разі, якщо позивач доведе, що не знав та не міг знати до подання позову у справі про підставу залучення такого співвідповідача чи заміну неналежного відповідача.
Про залучення співвідповідача чи заміну неналежного відповідача постановляється ухвала. За клопотанням нового відповідача або залученого співвідповідача розгляд справи починається спочатку.
Отже, наведеними нормами процесуального закону визначено, що вирішення питання щодо заміни належного відповідача, залучення до участі у справі співвідповідача здійснюється лише під час розгляду справи в суді першої інстанції до початку розгляду справи по суті.
Із позовної заяви вбачається, що ОСОБА_1 зазначив відповідачем лише Сокирянську міську раду Чернівецької області, а третьою особою – ОСОБА_2 .
Позивач не заявив клопотання про залучення ОСОБА_2 в якості співвідповідача.
Згідно зі статтею 175 ЦПК України  позивач формулює позовні вимоги і зобов`язаний зазначити належний склад відповідачів у позові, а суд згідно вимог пункту 4 частини другої статті 197 ЦПК України - уточнити склад осіб, які беруть участь у справі.
Тлумачення статті 51 ЦПК України свідчить, що належним відповідачем є особа, яка має відповідати за позовом.
Тобто, відповідач - це особа, яка має безпосередній зв`язок зі спірними матеріальними правовідносинами та, на думку позивача, порушила, не визнала або оспорила його права, свободи чи інтереси і тому притягується до участі у цивільній справі для відповіді за пред`явленими вимогами.
Якщо позивач не заявляє клопотання про заміну неналежного відповідача або залучення інших співвідповідачів в окремих справах згідно специфіки спірних правовідносин, суд відмовляє у задоволенні позову.
Як вбачається з матеріалів справи, спір про визнання протиправним та скасування рішення виник у зв`язку з тим, що третій особі ОСОБА_2 було передано безкоштовно у власність земельну ділянку для будівництва і обслуговування житлового будинку господарських будівель і споруд (присадибна ділянка), кадастровий номер 7324010100:01:003:1181 площею 0,1 (га) за адресою АДРЕСА_1 , чим фактично позбавлено позивача права володіння та користування земельною ділянкою, на якій розташоване належне йому на праві власності нерухоме майно.
Тобто зміст і характер відносин між учасниками справи засвідчують, що спір у вказаній справі виник також між позивачем та третьою особою ОСОБА_2 з приводу порушення права позивача на земельну ділянку, яка знаходиться за адресою АДРЕСА_1 .
Проте відповідачем до участі у справі залучено лише орган місцевого самоврядування, яким оспорюване рішення прийнято, і не залучено в якості співвідповідача особу, якої це рішення безпосередньо стосується. Між тим, вимоги про визнання недійсним і скасування такого рішення прямо впливають на права та інтереси ОСОБА_2 , щодо якої видано це рішення.
У відповідності до положень статті 53 ЦПК України суд не вправі вирішувати питання про права та обов`язки третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору.
Процесуальний статус відповідача і третьої особи за своїм змістом, процесуальними правами та обов`язками є різним. 
Суд першої інстанції безпідставно розглянув справу по суті спору, без залучення всіх відповідачів по справі, однак, відмовляючи в позові правильно зазначив, що позивачем заявлені позовні вимоги до третіх осіб, що суперечить нормам ЦПК України. Позивачем будь-яких заяв про зміну або уточнення позовних вимог, заміну відповідачів або залучення відповідачів до суду не подавалося. При цьому, відповідно до положень частин першої та третьої ст. 13 ЦПК України суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим кодексом випадках. Учасник справи розпоряджається своїми правами щодо предмет спору на власний розсуд.
Враховуючи, що рішення не може бути скасовано с формальних міркувань, колегія суддів вважає, що підстав для задоволення апеляційної скарги немає. 
В силу наданих процесуальним законом повноважень апеляційний суд позбавлений можливості на стадії перегляду справи в апеляційному порядку вирішувати питання щодо зміни процесуального статусу осіб, які беруть участь у справі, оскільки по суті справа вирішується судом першої інстанції, а на стадії апеляційного провадження здійснюється лише перевірка законності і обґрунтованості ухваленого судом першої інстанції рішення в межах, встановлених статтею 367 ЦПК України.
Враховуючи вищевикладене, апеляційний суд не робить висновку про обґрунтованість та доведеність позову, оскільки суд може зробити такий висновок лише за наявності всіх відповідачів у справі. При цьому колегія суддів вважає за необхідне зазначити, що обставини, встановлені судом першої інстанції по суті спору не можуть вважатися преюдиційними, оскільки справа розглянута без залучення всіх відповідачів. 
Разом з тим, позивач не позбавлений права звернутися до суду з позовом до всіх належних відповідачів. 

Висновки апеляційного суду за результатами розгляду апеляційної скарги
       Відповідно до ст. 375 ЦПК України, апеляційну скаргу слід залишити без задоволення, рішення суду першої інстанції – без змін. 
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382 ЦПК України, апеляційний суд 
постановив:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 залишити без задоволення.
Рішення Сокирянського районного суду Чернівецької області від 30 вересня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття.
На постанову може бути подана касаційна скарга до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повної постанови – 3 лютого 2020 року. 

Головуючий                    (підпис)                І.Б. Перепелюк
Судді:                          (підпис)         Н.К. Височанська 
(підпис)   І.Н. Лисак 

Згідно з оригіналом :