Справа № 359/11589/19                                                                        Головуючий у суді І інстанції Кабанячий Ю.В.
Провадження № 33/824/668/2020                                                                                                               Доповідач: Капічон О.М.
Категорія ст. 471 МК України
                                                                                        
                                                    П О С Т А Н О В А
  іменем України
 
18 лютого 2020 року                                                                                      м. Київ
 
Суддя Київського апеляційного суду Капічон О.М. за участю представника ОСОБА_1 - адвоката Пасіки К.Г., уповноваженої особи Київської митниці Держмитслужби - Захарова А.О.,  розглянувши у відкритому судовому засіданні в місті Києві апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Павленка С.А. на постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2019 року щодо
 
ОСОБА_1 (     ОСОБА_1 )ІНФОРМАЦІЯ_1 , громадянина Німеччини, місце народження: Казахстан м. Петропавловськ, місце проживання: АДРЕСА_1 , працюючого: директор фірми «ARTUR BREDIN», паспорт громадянина Німеччини    НОМЕР_1, виданий 11.02.2019 року, видав  STADT MUNSTER ,
 
                                             В С Т А Н О В И В:
 
Відповідно до постанови судді, 22.11.2019року о 15 годині 15 хвилинпід час проходження митного контролю в зоні митного контролю зали «Приліт» терміналу «F» ДП МА «Бориспіль» громадянин Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який прилетів до України з Польщі м. Варшава, рейсом №3166 літаком а/к «RyanAir», своїми діями обрав канал, позначений символами зеленого кольору - «зелений коридор», тим самим, відповідно до ч. 5 ст. 366 МК України заявив про те, що переміщувані ним через митний кордон України товари не підлягають письмовому декларуванню, оподаткуванню митними платежами, не підпадають під встановлені законодавством заборони та обмеження щодо ввезення на митну територію України, тобто своїми діями засвідчив факти, що мають юридичне значення. «Зелений коридор» призначений для декларування шляхом вчинення дій громадянами, які переміщують через митний кордон України товари в обсягах, що не підлягають оподаткуванню митними платежами та не підпадають під встановлені законодавством заборони або обмеження щодо ввезення на митну територію України або вивезення за межі цієї території і не підлягають письмовому декларуванню.
Перетин пасажиром «зеленої лінії», згідно Наказу Міністерства Фінансів України №671 від 03.08.2018 року «Про затвердження Порядку виконання митних формальностей на повітряному транспорті», яка позначає початок «зеленого коридору» вказує, що для проходження митного контролю ним обрано «зелений коридор», і декларування здійснюється шляхом вчинення дій. Громадянин самостійно обирає відповідний канал («зелений коридор» або «червоний коридор») для проходження митного контролю.
На підставі п. 4 ст. 336 та ст. 342 Митного Кодексу України громадянину Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) було задано запитання щодо наявності в нього готівкових коштів, пасажир відповів, що має приблизно 10 000 євро. Після цього пасажиру було запропоновано пред`явити всю готівку. В службовому приміщенні митниці (зоні митного контролю) після запитань інспектора пасажиром було видано готівку в розмірі 19 795 євро, які знаходились в двух паперових відкритих конвертах у сумочці, що висіла на плечі пасажира (ручна поклажа).
Зазначена готівка переміщувалась без ознак приховування. Зі слів громадянина Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вся зазначена готівка належить йому особисто. Пасажир обрав проходження митного контролю «зеленим коридором», де передбачено наявність у громадян готівки у сумі, що не перевищує еквівалент 9 999 євро.
Оскільки у пасажира не було дрібних купюр, з виявленої суми громадянину Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) було пропущено 9 995 євро. За протоколом про порушення митних правил вилучено 9 800 євро.
На момент проходження митного контролю належним чином оформленої митної декларації пасажир не надав, до моменту перетину ним «зеленої лінії» для отримання довідкової інформації в інформаційній зоні роз`яснення митних правил та порядку використання двоканальної системи до інспектора митниці не звертався.
Таким чином, своїми діями громадянин Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), під час проходження митного контролю в залі «Приліт» терміналу «F» ДП МА «Бориспіль» порушив встановлений ст. 366 МК України порядок проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю.
Зазначені дії, що полягають у переміщенні через митний кордон України громадянином Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), який формою проходження митного контролю обрав проходження через «зелений коридор» готівки в обсязі, що підлягає обов`язковому письмовому декларуванню у повному обсязі для фізичних осіб, відповідно до Постанови Правління НБУ №3 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про транскордонне переміщення валютних цінностей» та Постанови Правління НБУ №5 від 02.01.2019 року «Про затвердження Положення про заходи захисту та визначення порядку здійснення окремих операцій в іноземній валюті», та мають ознаки порушення митних правил, передбаченого ст. 471 МК України.
У зв`язку з цим, інспектором митниці, на місці виявлення правопорушення в зоні митного контролю залу «Приліт» терміналу «F» ДП МА Бориспіль, 22.11.2019 року складено протокол про порушення митних правил №0604/12500/19.
На підставі ст. 511 МК України за протоколом №0604/12500/19 вилучено: євро за курсом НБУ на 22.11.19 за 100 євро - 2683-3220 грн., кількістю - 9800, вартістю 262 965 гривень 56 копійок.
У рахунок забезпечення штрафу за протоколом №0604/12500/19 від 22.11.2019, зі громадянина Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), вилучено 1700 гривень 00 копійок.
Постановою Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2019 року громадянина Німеччини ОСОБА_1 (   ОСОБА_1 ) визнано винним у скоєні правопорушення, передбаченого ст. 471 МК України та накладено на нього адміністративне стягнення у виді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 грн. 00 коп.; вилучену валюту, згідно протоколу про порушення митних правил №0604/12500/19, а саме: євро за курсом НБУ на 22.11.19 року за 100 євро -  2683-3220 грн., кількістю - 9 800, вартістю 262 965 грн. 56 коп., - повернуто громадянину Німеччини ОСОБА_1 (    ОСОБА_1 ); стягнуто на користь Державного бюджету України судовий збір в розмірі 384 грн. 20 коп. та понесені витрати у справі про порушення митних правил на транспортування предметів правопорушення в розмірі 20 грн. 57 коп.
 
Не погоджуючись з рішенням суду першої інстанції, представник Київської митниці ДФС подав апеляційну скаргу, в якій просить вказану постанову скасувати та прийняти нову, якою визнати громадянина Німеччини ОСОБА_1 винним у вчиненні порушення митних правил за ст. 471 МК України та застосувати до нього стягнення у вигляді штрафу у розмірі 100 неоподатковуваних мінімумів доходів громадян, що становить 1 700 грн. та конфіскації затриманої по справі валюти у сумі 9 800 євро. Вимоги обґрунтовує тим, що співставлення суми валюти, пропущеної громадянину ОСОБА_1 під час здійснення митного контролю, та суми, яка підлягає конфіскації, а можливість прийти до висновку про дотримання критерію пропорційності (справедливої рівноваги між інтересами суспільства та необхідністю дотримання фундаментальних прав окремої людини) у разі застосування додаткового стягнення у виді конфіскації валюти. Апелянт зазначає, що жодним чином не було встановлено, що застосування конфіскації валюти у сумі 9 800 євро буде для громадянина ОСОБА_1 «індивідуальним і надмірним тягарем». На думку представника митниці, оскаржувана постанова не відповідає меті адміністративного стягнення та не сприяє вихованню порушника в дусі додержання чинного законодавства.  
 
В запереченнях на апеляційну скаргу адвокат Пасіка К.Г. просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а постанову суду першої інстанції залишити без змін. Свою позицію обґрунтовує тим, що під час оформлення адміністративних матеріалів стосовно ОСОБА_1 було допущено низку порушень, зокрема, щодо відсутності перекладача. Також зазначає, що враховуючи сімейні обставини, а саме, бажання придбання будинку для батьків своєї дружини для спрощення спілкування сімей, ним було взято кредитні кошти та здійснено переліт на територію України. Походження даних коштів є підтвердженим. 
Заслухавши пояснення представника Київської міської митниці Держмитслужби Захарова А.О., який підтримав подану апеляційну скаргу та  просив її задовольнити; представника ОСОБА_1 - адвоката Пасіки К.Г., який заперечував проти задоволення апеляційної скарги та просив залишити рішення суду першої інстанції без змін; дослідивши матеріали справи, приходжу до наступних висновків.
Відповідно до положень ст. 2 КУпАП, законодавство України про адміністративні правопорушення складається з цього Кодексу та інших законів України.
Згідно ст. 487 МК України провадження у справі про порушення митних правил здійснюється відповідно до цього Кодексу, а в частині, що не регулюється ним, - відповідно до законодавства України про адміністративні правопорушення.
 
Завданнями провадження у справах про порушення митних правил, як це передбачено ст. 486 МК України, є своєчасне, всебічне, повне та об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її з дотриманням вимог закону.
 
Відповідно до вимог ст. ст. 278, 280 КУпАП, ст. 489 МК України суд першої інстанції при підготовці до розгляду справи про адміністративне правопорушення має вирішити питання про правильність складання протоколу та інших матеріалів справи, чи є необхідність у витребуванні додаткових матеріалів, а при розгляді справи зобов`язаний з`ясувати: чи було вчинено адміністративне правопорушення, чи винна дана особа в його вчиненні, чи підлягає вона адміністративній відповідальності, чи є обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність, а також з`ясувати інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи.
 
Якубачається з матеріалів справи, вказані вимоги закону при розгляді протоколу про адміністративне правопорушення щодо ОСОБА_1 були дотримані в повному обсязі.
 
Стаття 471 МК України передбачає адміністративну відповідальність за порушення встановленого цим Кодексом порядку проходження митного контролю в зонах (коридорах) спрощеного митного контролю, тобто переміщення через митний кордон України особою, яка формою проходження митного контролю обрала проходження (проїзд) через «зелений коридор», товарів, переміщення яких через митний кордон України заборонено або обмежено законодавством України, або товарів в обсягах, що перевищують неоподатковувану норму переміщення через митний кордон України. 
 
Як вбачається з протоколу про порушення митних правил громадянин Німеччини ОСОБА_1 (  ОСОБА_1 ) перетнув «зелену лінію», що позначає закінчення зони спрощеного митного оформлення «зелений коридор», таким чином перемістив через митний кордон України валюту, яка обмежена законодавством України, а саме в розмірі, що не перевищує 9 999 євро.
 
Таким чином, вина правопорушника доведена і підтверджується письмовими доказами: даними протоколу про порушення митних правил №0604/12500/19 від 22.11.2019року /а.с.2-6/; даними протоколу опитування в справі про порушення митних правил від 22.11.2019 року, який вину визнав у повному обсязі /а.с.7-9/; копією паспорту правопорушника /а.с.10-12/; описом предметів із переліком затриманої валюти згідно протоколу про митне порушення /а.с.13-15/; актом про проведення огляду (переогляду) товарів, транспортних засобів, ручної поклажі та багажу №50 /а.с.16/; даними доповідної записки головного державного інспектора ВМО №8 м/п «Аеропорт Бориспіль» Київської митниці ДФС Самойленко В. від 22.11.2019 року /а.с.18-19/ та встановлена судом першої інстанції і ніким не оспорювалася.
 
         Згідно статті ст. 33 КУпАП при накладенні стягнення враховується характер вчиненого правопорушення, особа правопорушника, ступінь вини, майновий стан, обставини, що пом`якшують і обтяжують відповідальність.
 
         Так, громадянин Німеччини ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) вину у вчиненому правопорушенні визнав у повному обсязі, однак правопорушення сталося через власну його неуважність та необережність, так як він не знайомий із митними правилами України.
 
Окрім того, конфіскація затриманих у ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ) коштів призведе до значних негативних для нього та його сім`ї наслідків, що проявляться у його скрутному становищі, і такий фінансовий вплив буде непропорційним з тяжкістю скоєного ним адміністративного правопорушення. Оскільки тимчасово вилучена валюта є заробітною платою  ОСОБА_1 ( ОСОБА_1 ), яка складає 1 186 євро в місяць. Крім того, 11.11.2019року ОСОБА_1  ( ОСОБА_1 ) підписав договір позики з німецькою компанією ГласАрт ГмбХ щодо отримання 19 900 євро з відсотковою ставкою по кредиту 3% в рік. Мета позики (кредита): придбання об`єкта нерухомості в Україні для приватних і комерційних цілей. 
 
15.11.2019 року німецька компанія ГласАрт ГмбХ перерахувала на банківський рахунок ОСОБА_1 кошти у розмірі 19 900 євро. 18.11.2019року  ОСОБА_1 зняв з особистого банківського рахунку позичені у компанії ГласАрт ГмбХ кошти у розмірі 19 900 євро (згідно витягу 19 900 євро позика та 50 євро комісія банка, загальна сума знятих коштів 19 950 євро). Таким чином, тимчасово вилучена валюта має легальне походження та цільове призначення. 
 
Таким чиномсуд апеляційної інстанції приходить до висновку, що переміщені грошові кошти є його особистою власністю та мають легальне походження.
 
         Так, для вирішення питання про конфіскацію певного предмета правопорушення мають значення, зокрема: характеристика безпосереднього предмету правопорушення (чи загалом можливе його законне переміщення через митний кордон України, у тому числі чи підлягають сплаті митні платежі, інші податки, у зв`язку з переміщенням предмета правопорушення через митний кордон; джерело походження безпосереднього предмета правопорушення; причини, які призвели до порушення порядку проходження митного контролю в зонах спрощеного митного контролю; мета переміщення порушником предмета через митний кордон України; наявність завданої державі шкоди; вартість безпосереднього предмета правопорушення; майновий стан порушника.
 
Висновок про звільнення порушника від додаткового адміністративного стягнення у вигляді конфіскації безпосереднього предмета правопорушення можливий за сукупності умов, а саме: правопорушник здійснив правопорушення з необережності, без приховування предмета, порушив правила проходження (проїзду) через «зелений коридор»; порушник перемістив предмет (грошові кошти) для власного використання, і цей предмет має безсумнівно підтверджене законне походження та загалом може бути законно переміщений через митний кордон України за умови письмового декларування; предмет правопорушення не підлягає обкладенню митними платежами чи іншими податками та зборами; порушення митних правил полягає лише в тому, що предмет не було письмово задекларовано порушником, і жодних інших негативних наслідків порушення не настало - державі не завдано майнової шкоди, збитків у вигляді не сплати митних платежів.
 
Кваліфікація дій ОСОБА_1 за ст.471 МК України є правильною.
 
Однак, враховуючи поведінку правопорушника, його майновий стан, ту обставину, що інтересам держави шкода завдана не була,посилаючись на практику Європейського суду з прав людини, суд приходить до висновку, що застосування конфіскації предметів порушенням митних правил, в даному випадку є порушення положень ст. 1 Протоколу № 1 до Конвенції, тобто є не пропорційним, оскільки покладає на правопорушника «індивідуальний надмірний тягар».
 
Приймаючи до уваги встановлені обставини та дані, на які послався суд при визначенні стягнення для ОСОБА_1 , апеляційний суд вважає за можливе погодитись з постановою суду першої інстанції, яка відповідає обставинам справи та підтверджується зібраними матеріалами.
 
         Доводи, які зазначені в апеляційній скарзі представника Київської митниці Держмитслужби, апеляційний суд вважає такими, що не впливають на правильність висновків суду першої інстанції та законність прийнятої постанови.
 
Враховуючи викладене, апеляційний суд приходить до висновку про відсутність підстав для скасування постанови судді  та постановлення нової постанови.
 
Керуючись ст.294 КУпАП, 
 
                                     П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу представника Київської митниці ДФС Павленко С.А. - залишити без задоволення.
 
Постанову судді Бориспільського міськрайонного суду Київської області від 20.12.2019 року щодо ОСОБА_1 (  ОСОБА_1 ) - залишити без змін.
 
Постанова оскарженню не підлягає.

 
                Суддя                                                           О.М. Капічон