Номер провадження: 22-ц/813/3656/20 
Номер справи місцевого суду: 501/2951/16-ц
Головуючий у першій інстанції Петрюченко М. І.
Доповідач Сєвєрова Є. С.

ОДЕСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД 
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ
28.01.2020 року                                                                 м. Одеса
Одеський апеляційний суд у складі колегії: 
головуючого - Сєвєрової Є.С., 
суддів: Вадовської Л.М., Колеснікова Г.Я., 
за участю секретаря - Чепрас А.І., учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 
відповідач - ОСОБА_2 
відповідач - ОСОБА_3 
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_3 на ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 12 червня 201 року у складі судді Петрюченко М.І.
                                       встановив:
У грудні 2016 року ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до ОСОБА_2 , третя особа - Приватний нотаріус Іллічівського міського нотаріального округу Мірошниченко Л.М про визнання заповіту недійсним.
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 12 червня 2019 року призначено по цивільній справі комісійну судово-медичну експертизу та провадження по справі зупинено до закінчення експертизи.
Не погодившись з ухвалою суду, ОСОБА_3 подав апеляційну скаргу, в якій просить її скасувати та справу направити для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Апеляційна скарга обгрунтована тим, що матеріали справи містять висновок експерта №25 від 18.01.2018, який був роз`яснений на підставі ухвали суду від 06.06.2018, судовими експертами, які підтвердили висновок №25. Хибна думка лікаря-патологоанатома не може бути підставою для призначення додаткової або повторної експертизи. У зв`язку з наведеним призначення судово-медичної експертизи із залученням спеціалістів невропатолога та психіатра є безпідставним. Судом не доведено, що висновок №25, складений за первинною експертизою, є неповним, неясним, необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи. Експертиза, призначена ухвалою від 12.06.2019, за процесуальними ознаками також є первинною, а поставлені судом питання до компетенції експертів, яким доручено її проведення, не входять.
21.01.2020 позивач надав суду відзив на скаргу, в якій просив залишити її без задоволення, а ухвалу - без змін.
У судовому засіданні 28.01.2020 представник відповідача ОСОБА_2 просив суд апеляційну скаргу задовольнити.
У судовому засіданні 28.01.2020 представник позивача просив суд залишити апеляційну скаргу без задоволення, а ухвалу - без змін.
Заслухавши суддю-доповідача, представників учасників процесу, дослідивши доводи наведенні в апеляційній скарзі, перевіривши на підставі встановлених фактичних обставин справи застосування судом першої інстанції норм процесуального права, апеляційний суд приходить до наступних висновків.
05.04.2017 ОСОБА_2 подала до суду клопотання про призначення посмертної судової комплексної психолого-психіатричної експертизи, за участю психолога для більш глибокого дослідження структури особи померлого ОСОБА_4 
25.04.2017  ОСОБА_1         подав        до        суду        клопотання        про        призначення посмертної комплексної судової медично-психіатричної експертизи.
21.06.2017  ОСОБА_1         подав        до        суду        клопотання        про        призначення посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи.
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 21 червня 2017 року у клопотанні ОСОБА_1 про призначення комплексної судово-психіатричної експертизи відмовлено.
30.06.2017  ОСОБА_1         подав        до        суду        клопотання        про        призначення        посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи.
20.07.2017  ОСОБА_1         подав        до        суду        клопотання        про        призначення        посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи.
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 20 липня 2017 року у клопотанні представника позивача про призначення судової експертизи відмовлено.
18.10.2017  ОСОБА_1         подав        до        суду        клопотання        про        призначення        посмертної комплексної судово-психіатричної експертизи.
07.11.2017 ОСОБА_2 подала до суду заяву про призначення посмертної судової комплексної психолого-психіатричної експертизи, за участю психолога для більш глибокого дослідження структури особи померлого ОСОБА_4 .
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 22 листопада 2017 року клопотання позивача про призначення судової експертизи задоволено. Призначено по справі посмертну комплексну психолого-психіатричну експертизу, проведення якої доручено судово- психіатричній експертизі при КУ «Одеський обласний медичний центр психічного здоров`я». Поставлено експерту наступні питання: «Чи страждав ОСОБА_4 на протязі життя яким- небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким? В якому психічному, емоційному та фізичному стані знаходився ОСОБА_4 на момент вчинення заповіту і чи могло воно суттєво вплинути на його поведінку та діяльність? Враховуючи стан психічного здоров`я та супутні конкретні обставини справи, міг би він повністю усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при вчиненні заповіту? Чи могли виявлені у ОСОБА_4 хвороби впливати на його емоційний стан та його волю при вчиненні заповіту? Чи не виявляв померлий під дією хвороб яких-небудь індивідуальних психологічних особливостей, в тому числі інтелектуальних, емоційно-вольових, характерологічних, які могли б суттєво впливати на його поведінку та діяльність на момент вчинення заповіту? Чи були у ОСОБА_4 індивідуально-психологічні особливості, такі як навіюваність, підлеглість, які б суттєво знижували або обмежували його здатність керувати своїми діями у момент вчинення заповіту? Чи був здатний ОСОБА_4 як суб`єкт цивільно-правових відносин в період вчинення досліджуваного заповіту вільно та усвідомлено визначити мету та приймати рішення по її досягненню, що ваблять зміну його прав (в тому числі їх виникнення та припинення), а також здатність керувати діями для виконання цього рішення? Чи міг ОСОБА_4 при складанні заповіту 30 травня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Іллічівського міського нотаріального округу Мірошниченко Л.М., зареєстрованого в реєстрі за № 569, усвідомлювати свої дії?".
Відповідно до висновку судово-психіатричних експертиз №25 від 18.01.2018, ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , на протязі життя будь-яким психічним захворюванням не страждав та був здатен усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними на момент складання заповіту - 30.05.2013.
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 06 червня 2018 року клопотання позивача про виклик та допит експертів в судовому засіданні задоволено частково та викликано для роз`яснення висновку судово-психіатричної експертизи №25 від 18.01.2018.
11.06.2019 ОСОБА_1 подав до суду клопотання про призначення у справі комісійної судово-медичної експертизи із залученням спеціалістів невропатолога та психіатра, посилаючись на те, що під час проведення попередньої експертизи не врахували органічне порушення головного мозку, що було виявлено після розтину трупу.
Ухвалою Іллічівського міського суду Одеської області від 12 червня 2019 року призначено по цивільній справі комісійну судово-медичну експертизу із залученням спеціалістів невропатолога та психіатра, на вирішення експертів поставлено наступні питання:
-чи були у ОСОБА_4 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , у період часу з 08.10.2012 по 30.05.2013 з урахуванням наявного в останнього діагнозу: ЦВЗ. Наслідки гострого ПМК (від 2004 року). Суміжна (гіпертонічна, інтеросклеротична) енцелопатія III ст. Залишкові явища компресії правового серединного нерва в нижній третині передпліччя (від 2006 року). Помірний парез пальців правової кисті. Остеохондроз попереково-крижового відділу хребта. Значний нижній парапарез з грубим порушенням функції ходи, самообслуговування. Полінейропатія верхніх та нижніх кінцівок лизметаболічного ґенезу. Гіпертонічна хвороба III ст. ІХС. Атеросклеротичний кардіосклероз, - органічні порушення головного мозку?
-якщо органічне порушення головного мозку було, то чи супроводжувалось це порушенням психо-соматичного статусу ОСОБА_4 : порушенням сприйняття, порушенням пам`яті, дезорієнтуванням в просторі, відсутністю самообслуговування, неможливістю розуміти значення своїх дій та керувати ними?
-з урахуванням стану здоров`я, віку та психо-самотичного стану чи піддавався ОСОБА_4 у період часу з 08.10.2012 по 30.05.2013 включно навіюванню та психічному тиску?
-через порушення функції ходи, самообслуговування чи міг ОСОБА_4 30.05.2013 свідомо прибути до приміщення нотаріальної контори для оформлення заповіту?
Відповідно до ст. 102 ЦПК України висновок експерта - це докладний опис проведених експертом досліджень, зроблені у результаті них висновки та обгрунтовані відповіді на питання, поставлені експертові, складений у порядку, визначеному законодавством. 
Предметом висновку експерта може бути дослідження обставин, які входять до предмета доказування та встановлення яких потребує наявних у експерта спеціальних знань. Предметом висновку експерта не можуть бути питання права. Висновок експерта може бути виготовлений на замовлення учасника справи або на підставі ухвали суду про призначення експертизи. 
Висновок експерта викладається у письмовій формі і приєднується до справи. Суд має право за заявою учасників справи або з власної ініціативи викликати експерта для надання усних пояснень щодо його висновку. У висновку експерта повинно бути зазначено: коли, де, ким (ім`я, освіта, спеціальність, а також, за наявності, свідоцтво про присвоєння кваліфікації судового експерта, стаж експертної роботи, науковий ступінь, вчене звання, посада експерта), на якій підставі була проведена експертиза, хто був присутній при проведенні експертизи, питання, що були поставлені експертові, які матеріали експерт використав. Інші вимоги де висновку експерта можуть бути встановлені законодавством. У висновку експерта має бути зазначено, що він попереджений (обізнаний) про відповідальність за завідомо неправдивий висновок, а у випадку призначення експертизи судом - також про відповідальність за відмов} без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. Якщо експерт під час підготовки висновку встановить обставини, що мають значення для справи, з приводу яких йому не були поставлені питання, він має право включити до висновку свої міркування про ці обставини.
Відповідно до ст. 103 ЦПК України суд призначає експертизу у справі за сукупності таких умов: 1) для з`ясування обставин, що мають значення для справи, необхідні спеціальні знання у сфері іншій, ніж право, без яких встановити відповідні обставини неможливо; 2) сторонами (стороною) не надані відповідні висновки експертів із цих самих питань або висновки експертів викликають сумніви щодо їх правильності. У разі необхідності суд може призначити декілька експертиз, додаткову чи повторну експертизу. При призначенні експертизи судом експерт або експертна установа обирається сторонами за взаємною згодою, а якщо такої згоди не досягнуто у встановлений судом строк, експерта чи експертну установу визначає суд. Суд з урахуванням обставин справи має право визначити експерта чи експертну установу самостійно. У разі необхідності може бути призначено декілька експертів для підготовки одного висновку (комісійна або комплексна експертиза). Питання, з яких має бути проведена експертиза, що призначається судом, визначаються судом. Учасники справи мають право запропонувати суду питання, роз`яснення яких, на їхню думку, потребує висновку експерта. У разі відхилення або зміни питань, запропонованих учасниками справи, суд зобов`язаний мотивувати таке відхилення або зміну. Питання, які ставляться експерту, і його висновок щодо них не можуть виходити за межі спеціальних знань експерта. Призначений судом експерт невідкладно повинен повідомити суд про неможливість проведення ним експертизи через відсутність у нього необхідних знань або без залучення інших експертів.
Згідно зі ст. 104 ЦПК України про призначення експертизи суд постановляє ухвалу, в якій зазначає підстави проведення експертизи, питання, з яких експерт має надати суду висновок, особу (осіб), якій доручено проведення експертизи, перелік матеріалів, що надаються для дослідження, та інші дані, які мають значення для проведення експертизи. 
Якщо суд доручає проведення експертизи кільком експертам чи експертним установам, суд в ухвалі призначає провідного експерта або експертну установу. Ухвала про призначення експертизи направляється особам, яким доручено проведення експертизи, та учасникам справи. Об`єкти та матеріали, що підлягають дослідженню, направляються особі, якій доручено проведення експертизи (провідному експерту або експертній установі). У разі необхідності суд може заслухати експерта щодо формулювання питання, яке потребує з`ясування, та за його клопотанням дати відповідні роз`яснення щодо поставлених питань. Суд повідомляє учасників справи про вчинення зазначених дій, проте їх неявка не перешкоджає вчиненню цих дій. В ухвалі про призначення експертизи суд попереджає експерта про кримінальну відповідальність за завідомо неправдивий висновок та за відмову без поважних причин від виконання покладених на нього обов`язків. У разі виникнення сумніву щодо змісту та обсягу доручення призначений судом експерт невідкладно подає суду клопотання щодо його уточнення або повідомляє суд про неможливість проведення ним експертизи за поставленими питаннями.
Згідно зі ст. 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим у разі заявлення клопотання про призначення експертизи обома сторонами. Призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити: 1) характер і ступінь ушкодження здоров`я; 2) психічний стан особи; 3) вік особи, якщо про це немає відповідних документів і неможливо їх одержати.
Відповідно до ст. 111 ЦПК України комісійна експертиза проводиться не менш як двома експертами одного напряму знань. Якщо за результатами проведених досліджень думки експертів збігаються, вони підписують єдиний висновок. Експерт, не згодний з висновком іншого експерта (експертів), дає окремий висновок з усіх питань або з питань, які викликали розбіжності.
Згідно зі ст. 112 ЦПК України комплексна експертиза проводиться не менш як двома експертами різних галузей знань або різних напрямів у межах однієї галузі знань. У висновку експертів зазначається, які дослідження і в якому обсязі провів кожний експерт, які факти він встановив і яких висновків дійшов. Кожен експерт підписує ту частину висновку, яка містить опис здійснених ним досліджень, і несе за неї відповідальність. За результатами проведених досліджень, узагальнення та оцінки отриманих результатів експертами складається та підписується єдиний висновок, в якому формулюється загальний висновок щодо поставлених на вирішення експертизи питання або питань. У разі виникнення розбіжностей між експертами висновки оформлюються відповідно до частини другої статті 111 цього Кодексу.
Згідно зі ст. 113 ЦПК України якщо висновок експерта буде визнано неповним або неясним, судом може бути призначена додаткова експертиза, яка доручається тому самому або іншому експерту (експертам). Якщо висновок експерта буде визнано необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, судом може бути призначена повторна експертиза, яка доручається іншому експертові (експертам).
Як вбачається з матеріалів справи, ухвалою суду від 22 листопада 2017 року клопотання позивача про призначення судової експертизи вже було задоволено та поставлено наступні питання: чи страждав ОСОБА_4 на протязі життя яким-небудь психічним захворюванням, якщо так, то яким; в якому психічному, емоційному та фізичному стані знаходився ОСОБА_4 на момент вчинення заповіту і чи могло воно суттєво вплинути на його поведінку та діяльність; враховуючи стан психічного здоров`я та супутні конкретні обставини справи, міг би він повністю усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при вчиненні заповіту; чи могли виявлені у ОСОБА_4 хвороби впливати на його емоційний стан та його волю при вчиненні заповіту; чи не виявляв померлий під дією хвороб яких-небудь індивідуальних психологічних особливостей, в тому числі інтелектуальних, емоційно-вольових, характерологічних, які могли б суттєво впливати на його поведінку та діяльність на момент вчинення заповіту; чи були у ОСОБА_4 індивідуально-психологічні особливості, такі як навіюваність, підлеглість, які б суттєво знижували або обмежували його здатність керувати своїми діями у момент вчинення заповіту; чи був здатний ОСОБА_4 як суб`єкт цивільно- правових відносин в період вчинення досліджуваного заповіту вільно та усвідомлено визначити мету та приймати рішення по її досягненню, що ваблять зміну його прав (в тому числі їх виникнення та припинення), а також здатність керувати діями для виконання цього рішення?, чи міг ОСОБА_4 при складанні заповіту 30 травня 2013 року, посвідченого приватним нотаріусом Іллічівського міського нотаріального округу Мірошниченко Л.М., зареєстрованого в реєстрі за№ 569, усвідомлювати свої дії?
За результатами цієї експертизи було складено висновок експертів №25 від 18.01.2018, яким було встановлено, що ОСОБА_4 був здатен усвідомлювати значення своїх дій і керувати ними на момент складання заповіту - 30.05.2013.
Отже, при проведені експертизи вже було досліджене питання, поставлене в ухвалі суду від 12.06.2019, такого змісту: "Якщо органічне порушення головного мозку було, то чи супроводжувалось це порушенням психо-соматичного статусу ОСОБА_4 : порушенням сприйняття, порушенням пам`яті, дезорієнтуванням в просторі, відсутністю самообслуговування, неможливістю розуміти значення своїх дій та керувати ними? ".
Наведене питання відображене в питаннях, викладених в ухвалі суду від 22.11.2017, щодо того, міг би ОСОБА_4 повністю усвідомлювати значення своїх дій та керувати ними при вчиненні заповіту, враховуючи стан психічного здоров`я та супутні конкретні обставини справи, чи могли виявлені у ОСОБА_4 хвороби впливати на його емоційний стан та його волю при вчиненні заповіту, чи міг ОСОБА_4 при складанні заповіту 30.05.2013 усвідомлювати свої дії.
Питання, поставлене в ухвалі суду від 12.06.2019 такого змісту: "З урахуванням стану здоров`я, віку та психо-самотичного стану чи піддавався ОСОБА_4 у період часу з 08.10.2012 по 30.05.2013 включно навіюванню та психічному тиску, за своєю суттю відображене в питаннях, викладених в ухвалі від 22.11.2017, щодо того, в якому психічному, емоційному та фізичному стані знаходився ОСОБА_4 на момент вчинення заповіту і чи могло воно суттєво вплинути на його поведінку та діяльність, чи були у ОСОБА_4 індивідуально-психологічні особливості, такі як навіюваність, підлеглість, які б суттєво знижували або обмежували його здатність керувати своїми діями у момент вчинення заповіту? ".
Також, питання, чи міг ОСОБА_4 30.05.2013 через порушення функції ходи, самообслуговування свідомо прибути до приміщення нотаріальної контори для оформлення заповіту знову ж таки стосується того, чи міг ОСОБА_4 усвідомлювати свої дії, тобто воно фактично дублює наведене вище питання щодо можливості розуміти значення своїх дій та керувати ними.
Питання щодо впливу стану здоров`я та захворювань ОСОБА_4 на усвідомлення та керування своїми діями вже було надано у висновку від 18.01.2018.
Водночас неповним, неясним, необгрунтованим або таким, що суперечить іншим матеріалам справи або викликає сумніви в його правильності, висновок №25 не визнавався, експертиза у справі була проведена, тому при призначенні іншої експертизи суд першої інстанції повинен був визначитися з тим, якою у відповідності до вимог ст.113 ЦПК України є призначена експертиза, а також чи є підстави для призначення експертизи в порядку ст. 111 ЦПК України і чи відповідає призначена експертиза таким ознакам.
Відповідно до п.6 ч.І ст. 374 ЦПК України суд апеляційної інстанції за результатами розгляду апеляційної скарги має право скасувати ухвалу, що перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
Враховуючи викладене, колегія суддів вважає за необхідне апеляційну скаргу задовольнити, оскаржену ухвалу скасувати, направивши справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Керуючись ст. ст. 374, 379, 382, 383, 384 ЦПК України, суд
постановив:
Апеляційну скаргу ОСОБА_3 задовольнити.
Ухвалу Іллічівського міського суду Одеської області від 12 червня 2019 року скасувати.
Справу направити для продовження розгляду до Іллічівського міського суду Одеської області.
Постанова набирає законної сили з моменту прийняття, може бути оскаржена в касаційному порядку до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Головуючий: 
Судді: