Ухвала
 
20 січня 2020 року
м. Київ
 
справа № 695/269/16-ц
 
провадження № 61-21836ск19 
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сакари Н. Ю. розглянув касаційну скаргу ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Довіра та гарантія» про залучення правонаступника у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
У грудні 2019 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 10 грудня 2019 року касаційну скаргу ОСОБА_1 було залишено без руху і надано строк для усунення недоліків щодо надання доказів на підтвердження поважності пропуску строку на касаційне оскарження.
 
У січні 2020 року до суду касаційної інстанції надійшли матеріали, надіслані на виконання вимог ухвали від 10 грудня 2019 року, які містять клопотання заявника про поновлення строку на касаційне оскарження.
 
Наявність підстав для поновлення строку на касаційне оскарження заявник обґрунтовує тим, що вважав, що для подання касаційної скарги йому необхідно було отримати копію ухвали суду першої інстанції, у зв`язку з чим звернувся до Подільського районного суду м. Києва та отримав вказану ухвалу 24 листопада 2019 року. 
 
Проаналізувавши обставини, які наводяться  ОСОБА_1 як такі, що мали наслідком пропуск строку на касаційне оскарження, суд приходить до висновку, що вони не можуть бути визнані поважними виходячи з наступного.
 
Вимоги щодо форми та змісту касаційної скарги визначено статтею 392 ЦПК України. Частиною четвертою вказаної статті визначено перелік документів, що додаються до касаційної скарги. Оскільки вимоги щодо подачі копій оскаржуваних рішень разом з касаційною скаргою у вказаному переліку відсутні, твердження заявника щодо необхідності їх долучення є помилковими. З огляду на це, неотримання копії судового рішення суду першої інстанції не може визнаватись поважною причиною пропуску строку на касаційне оскарження.  
 
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнані судом неповажними.
 
Таким чином, оскільки касаційна скарга  ОСОБА_1  подана після спливу строку на касаційне оскарження, заявник не довів поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, у відкритті касаційного провадження слід відмовити.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Керуючись пунктом 4 частиною другою статті 394 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Подільського районного суду м. Києва від 29 травня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 24 вересня 2019 року за заявою товариства з обмеженою відповідальністю «Довіра та гарантія» про залучення правонаступника у справі за позовом публічного акціонерного товариства комерційний банк «Правекс-Банк» до ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 про стягнення заборгованості за кредитним договором.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявнику.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                              Н. Ю. Сакара