Ухвала
 
04 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 640/17775/13-ц
провадження № 61-2425ск20

Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Коротенка Є. В.,  розглянувши касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 10 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 23 грудня 2019 року у справі за заявою Товариства з обмеженою відповідальністю «Компанія з управління активами «Прімоколект-Капітал», заінтересовані особи: Відділ примусового виконання рішень Управління державної виконавчої служби Головного територіального управління юстиції у Харківській області, Публічне акціонерне товариство «Райффайзен Банк Аваль», ОСОБА_1 , про заміну сторони виконавчого провадження,
 
ВСТАНОВИВ:
 
У січні 2020 року до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 , подана представником                ОСОБА_2 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від               10 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від                 23 грудня 2019 року.
 
Скарга подана з пропуском строку на касаційне оскарження.
 
Так, відповідно до частини першої та другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
Частиною першою статті 127 ЦПК України передбачено, що суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними.
Встановлено, що повний текст оскаржуваної постанови Харківського апеляційного суду від 23 грудня 2019 року складено 27 грудня 2019 року.
 
Відповідно до вимог статті 123 ЦПК України перебіг процесуального строку починається з наступного дня після відповідної календарної дати або настання події, з якою пов`язано його початок.
 
Таким чином, останній день касаційного оскарження зазначеного судового рішення припадав на 27 січня 2020 року (26 січня 2020 року - неділя, вихідний день).
 
Касаційна скарга подана через поштове відділення та згідно з відміткою на конверті відправлена до Верховного Суду 31 січня 2020 року, тобто з пропуском строку на касаційне оскарження, передбаченого статтею 390 ЦПК України.
 
В касаційній скарзі представник ОСОБА_1 просить поновити строк на касаційне оскарження постанови Харківського апеляційного суду від                   від 23 грудня 2019 року з посиланням на те, що копія постанови на адресу заявника апеляційним судом не направлялась, а зі змістом зазначеного рішення він ознайомився в Єдиному державному реєстрі судових рішень лише 05 січня 2020 року. 
  
Наведені особою, яка подала касаційну скаргу, підстави для поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження не можуть бути визнані поважними, оскільки заявником не надано доказів на підтвердження того, що апеляційним судом було порушено порядок вручення копії судового рішення, передбаченого статтею 272 ЦПК Українита про обставини, що об`єктивно перешкоджали отримати вказане судове рішення і подати касаційну скаргу в строки, передбачені ЦПК України, ураховуючи те, що апеляційна скарга подавалася саме представником ОСОБА_1 .

Згідно з частиною першою статті 44 ЦПК України учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається.
 
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.
Частиною третьою статті 393 ЦПК України передбачено, що касаційна скарга залишається без руху також у випадку, якщо вона подана після закінчення строків, установлених статтею 390 цього Кодексу, і особа, яка її подала, не порушує питання про поновлення цього строку, або якщо підстави, наведені нею у заяві, визнані неповажними. 
При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху особа має право звернутися до суду касаційної інстанції із заявою про поновлення строку або навести інші підстави для поновлення строку, подавши відповідні докази.
Якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або наведені підстави для поновлення строку касаційного оскарження визнані неповажними, суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження на підставі пункту 4 частини другої статті 394 цього Кодексу.
Крім того, у порушення вимог пункту 3 частини четвертої статті 392 ЦПК України заявником не сплачено судовий збір.
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до   суду,- у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.

 
Відповідно до підпункту 9 пункту 1 частини 2 статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до суду касаційної скарги на ухвалу суду фізичною особою ставка судового збору становить 0,2 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
 
Станом на 01 січня 2020 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 2 102 грн.
Отже, заявникунеобхідно сплатити судовий збір за подання касаційної скарги у розмірі 420,40 грн (2 102 грн * 0,2).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду має бути перераховано або внесено до УК у Печерському районі, код ЄДРПОУ: 38004897, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), МФО: 899998, номер рахунку отримувача (стандарт ІВАN): UA288999980313151207000026007, ККДБ: 22030102, найменування платежу: «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207.
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір». На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату. 
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 
392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Отже, касаційну скаргу слід залишити без руху та надати заявнику строк для усунення зазначених недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України, статтями 4, 6 Закону України «Про судовий збір»,
 
УХВАЛИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 , подану представником ОСОБА_2 , на ухвалу Київського районного суду м. Харкова від 10 жовтня 2019 року та постанову Харківського апеляційного суду від 23 грудня 2019 року залишити без руху.
 
Надати заявнику для усунення зазначених вище недоліків строк, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення цієї ухвали.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали настануть наслідки, передбачені законом.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.

 
   Суддя                                                                                              Є. В.  Коротенко