УХВАЛА
13 січня 2020 року
м. Київ
 
справа № 614/234/19
провадження № 51-38 ск 20
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року, 
встановив:
Вироком Дворічанського районного суду Харківської області від 28 березня 2019 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 1 статті 263, частиною 3 статті 309 Кримінального кодексу України (далі – КК)  та призначено остаточне покарання у виді 5 років позбавлення волі.
Ухвалою Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року вирок Дворічанського районного суду Харківської області від 28 березня 2019 року щодо ОСОБА_4 залишено без змін.
У касаційній скарзі захисник ОСОБА_5 не погоджується з ухвалою Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року, вимагає її скасувати та призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
Перевіривши касаційну скаргу на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити п`ятнадцятиденний строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з наступних міркувань.
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) встановлені вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, згідно з пунктом 1 частини 2 статті 427 КПК обов`язковою вимогою є правильне  найменування суду касаційної інстанції, до якої подається касаційна скарга. Суд зауважує адвокату ОСОБА_5 , що назва установи, зазначеної ним у касаційній скарзі  та її реквізити не відповідають нормам чинного законодавства України і, зокрема, положенням  статті 3, статті 31КПК України.
Відповідно до пункту 4 частини 2 статті 427 КПК, особа, яка подає касаційну скаргу, обов`язковою повинна обґрунтувати свої вимоги щодо оскаржуваного судового рішення із зазначенням того, у чому  саме полягає його незаконність чи необґрунтованість. Зазначені положення кореспондують зчастиною 1 статті 438 КПК, згідно з якою підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (стаття 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (стаття 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (стаття 414 КПК). 
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність судового рішення, адвокат ОСОБА_5 має зазначити конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни судового рішення, які, на його думку, були допущені судом апеляційної інстанції при його постановленні, навести зрозумілі аргументи в обґрунтування своєї позиції. 
Так, захисник ОСОБА_5 під порушенням норм матеріального та процесуального  права, зокрема, розуміє помилку у прізвищі засудженого у судовому рішенні (що, на його думку, є «не припустимим в апріорі», хоча у власній касаційній скарзі ім`я засудженого теж зазначив з аналогічною помилкою) та помилку у місці реєстрації засудженого ОСОБА_4 (незважаючи на власні помилки у найменуванні та реквізитах суду касаційної інстанції). Належного обґрунтування своїх вимог, із зазначенням того, у чому саме, на його думку, полягає незаконність оскаржуваного судового рішення та які саме порушення допущено Харківським апеляційним судом в ухвалі від 01 жовтня 2019 року, з огляду на статті 412-414 КПК, адвокат в касаційній скарзі не наводить.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
Залишення касаційної скарги без руху не перешкоджає відкриттю касаційного провадження за умови усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, якщо скарга надійде у межах строку, визначеного у статті 426 КПК, або не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня одержання копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху (особа, яка подає касаційну скаргу, має підтвердити, що вона не пропустила цей строк при повторному зверненні до суду).
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.
Керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Верховний Суд 
постановив:
Залишити касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Харківського апеляційного суду від 01 жовтня 2019 року без руху і встановити п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
Ухвала Суду остаточна, оскарженню не підлягає.
Судді: 
ОСОБА_1 	ОСОБА_2 	  ОСОБА_3