ПОСТАНОВА
Іменем України

20 січня 2020 року 
Київ
справа №240/5882/18
адміністративне провадження №К/9901/9428/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду (далі - Суд):
cудді-доповідача - Радишевської О.Р.,
суддів - Кашпур   О.В., Уханенка   С.А.
розглянув у письмовому провадженні як суд касаційної інстанції адміністративну справу №240/5882/18
за позовом  ОСОБА_1 до голови Верховного Cуду Данішевської Валентини Іванівни про визнання бездіяльності, зобов`язання вчинити дії, провадження у якій відкрито
за касаційною скаргою  ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року, постановлену суддею Черноліхов С.В., і постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05   березня 2019 року, ухвалену в складі колегії суддів: головуючого судді Боровицького О. А., суддів Курка О. П. Совгири Д. І. ,
УСТАНОВИВ:
І. Обставини справи 
1.           ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 , позивач) звернувся до суду з адміністративним позовом до голови Верховного Суду Данішевської Валентини Іванівни (далі - відповідач, голова Верховного Суду Данішевська В.І.), із вимогами:
1.1.          визнати бездіяльність голови Верховного Суду Данішевської В.І. щодо невидання наказу та непроведення службового розслідування щодо особистої зацікавленості судді ОСОБА_2 в майні Коростишівської спільної міжгосподарської організації «Райагрошляхбуд», у ході якого зобов`язати комісію з службового розслідування виїхати та відібрати пояснення у звільнених працівників відділення Фонду соціального страхування у Коростишівському районі;
1.2.          зобов`язати голову Верховного Суду Данішевську В.І. видати наказ та провести службове розслідування щодо особистої зацікавленості судді ОСОБА_2 в майні Коростишівської спільної міжгосподарської організації «Райагрошляхбуд», у ході якого зобов`язати комісію з службового розслідування виїхати та відібрати пояснення у звільнених працівників відділення Фонду соціального страхування у Коростишівському районі;
1.3.          визнати бездіяльність голови Верховного Суду Данішевської В.І. щодо не подання звернення позивача на збори суддів Верховного Суду;
1.4.          зобов`язати голову Верховного Суду Данішевську В.І. подати звернення ОСОБА_1 для розгляду на зборах суддів Верховного Суду, для чого такі збори організувати.
2.          Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 17 грудня 2018 року вказана позовна заява була залишена без руху та позивачу надано строк для усунення встановлених судом недоліків:
2.1.          Відповідно до статті 46 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) позивачеві необхідно було визначитись із своїм правовим статусом (особа звертається до суду як фізична особа чи як представник громадської організації), ураховуючи порушені права/інтереси, предмет спору, заявлені позовні вимоги та докази на їхнє обґрунтування;
2.2.          Відповідно до частини п`ятою статті 161 КАС України позивачу також необхідно було надати до суду окремим документом клопотання про залучення до участі в справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , оскільки такі вимоги не є складовою позовної заяви і не є її змістовним обґрунтуванням. Наведене також стосується зазначення у позові відомостей про третю особу, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - Громадську організацію «Проти придурків та ідіотів» (далі - ГО «Проти придурків та ідіотів»).
3.          Ухвалою Житомирського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року позовну заяву повернуто позивачу.
4.          Повертаючи позовну заяву в цій справі, суд першої інстанції виходив із того, що позивачем не усунуто недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
5.          Так, на виконання ухвали суду першої інстанції від 17 грудня 2018 року про залишення позовної заяви без руху, ОСОБА_1 направив до суду заяву, в якій зазначив, що він звертається до суду в статусі фізичної особи, а не як представник громадської організації. На підставі цього суд першої інстанції дійшов висновку, що в цій частині вказаний недолік позовної заяви позивачем було усунуто.
6.          Водночас позивачем не було виконано вимогу вказаної ухвали в частині надання до суду окремо від тексту позовної заяви клопотання про залучення до участі у справі як третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні відповідача - ОСОБА_2 , і про залучення до участі в справі , яка не заявляє самостійних вимог щодо предмета спору, на стороні позивача - ГО «Проти придурків та ідіотів».
7.          Суд першої інстанції зазначив, що клопотання про залучення ОСОБА_2 (без будь-якого обґрунтування) та необхідність участі у справі громадської організації «Проти придурків та ідіотів» викладено ОСОБА_1 міститься в частині тексту позовної заяви, що не відповідає приписам статті 160 КАС України, якою чітко визначені складові позовної заяви. За змістом частини п`ятої статті 161 КАС України клопотання про залучення до участі в справі третьої особи є документом, який додається до позовної заяви.
8.          Не погоджуючись із судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку.
9.          Постановою Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року залишено без змін ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019 року.
ІІ. Провадження в суді касаційної інстанції
10.          04 квітня 2019 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга ОСОБА_1 на ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019   року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року.
11.          У касаційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права, просить скасувати їхні рішення і направити справу до суду першої інстанції для вирішення питання про відкриття провадження.
12.          Касаційну скаргу позивач обґрунтовує тим, що вимога суду першої інстанції, зазначена в ухвалі від 17 грудня 2018 року про залишення позовної заяви без руху щодо надання позивачем окремої заяви про залучення третіх осіб до відкриття провадження в справі, є безпідставною. 
13.          Позивач, зокрема наголошує на відсутності законодавчої норми, яка визначає обов`язок подання окремого від позовної заяви клопотання про залучення третіх осіб. 
14.          За наслідками автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 04 квітня 2019 року касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Стрелець Т.Г., суддям Білоусу О.В., Желтобрюх І.Л.
15.          Ухвалою Верховного Суду від 10 квітня 2019 року відкрито касаційне провадження за вказаною скаргою.
16.          Розпорядженням заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду - від 07 червня 2019 року, у зв`язку зі зміною спеціалізації та введенням до іншої судової палати судді-доповідача в цій справі, призначений повторний автоматизований розподіл указаної касаційної скарги.
17.          За наслідками повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 07 червня 2019 року касаційну скаргу передано на розгляд колегії суддів: судді-доповідачу Радишевській О.Р., суддям Кашпур О.В., Уханенку С.А.
18.          Відзиву на касаційну скаргу не надійшло.
ІІІ. Джерела права та акти їхнього застосування
19.          Статтею 160 КАС України передбачено вимоги щодо форми та змісту позовної заяви.
20.          Відповідно до пунктів 4, 5 частини п`ятої статті 160 КАС України в позовній заяві зазначаються: зміст позовних вимог і виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги, а в разі подання позову до декількох відповідачів - зміст позовних вимог щодо кожного з відповідачів; виклад обставин, якими позивач обґрунтовує свої вимоги; зазначення доказів, що підтверджують вказані обставини.
21.          У позовній заяві можуть бути вказані й інші відомості, необхідні для правильного вирішення спору (частина дев`ята статті 160 КАС України).
22.          Згідно з частиною п`ятою статті 161 КАС України у разі необхідності до позовної заяви додаються клопотання та заяви позивача про розгляд справи за правилами спрощеного позовного провадження, участь у судовому засіданні щодо розгляду справи за правилами спрощеного позовного провадження, звільнення (відстрочення, розстрочення, зменшення) від сплати судового збору, про призначення експертизи, витребування доказів, про забезпечення надання безоплатної правничої допомоги, якщо відповідний орган відмовив у її наданні, тощо.
23.          Частиною першою статті 169 КАС передбачено, що суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів із дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
24.          В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху. Якщо ухвала про залишення позовної заяви без руху постановляється з підстави несплати судового збору у встановленому законом розмірі, суд в такій ухвалі повинен зазначити точну суму судового збору, яку необхідно сплатити (доплатити) (частина друга статті 169 КАС України).
25.          Відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 КАС України позовна заява повертається позивачеві, якщо позивач не усунув недоліків позовної заяви, яку залишено без руху, у встановлений судом строк.
26.          Статтею 42 КАС України визначено, що учасниками справи є сторони, треті особи. У справах можуть також брати участь органи та особи, яким законом надано право звертатися до суду в інтересах інших осіб.
27.          Статтею 49 КАС України передбачено, що треті особи у справі можуть заявляти самостійні вимоги щодо предмета спору або ж не заявляти самостійних вимог щодо предмета спору і виступати у справі на стороні позивача або відповідача.
28.          Так, згідно з частиною другою статті 49 КАС України треті особи, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, можуть вступити у справу на стороні позивача або відповідача до закінчення підготовчого засідання або до початку першого судового засідання, якщо справа розглядається в порядку спрощеного позовного провадження, у разі коли рішення у справі може вплинути на їхні права, свободи, інтереси або обов`язки. Вони можуть бути залучені до участі у справі також за клопотанням учасників справи. Якщо адміністративний суд при вирішенні питання про відкриття провадження у справі або при підготовці справи до судового розгляду встановить, що судове рішення може вплинути на права та обов`язки осіб, які не є стороною у справі, суд залучає таких осіб до участі в справі як третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору. Вступ третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не має наслідком розгляд адміністративної справи спочатку.
ІV. Позиція Верховного Суду
29.          Щодо недоліку позовної заяви, визначеної судом першої інстанції, яка стала підставою для її повернення, Суд зазначає таке.
30.          Елементами позовної заяви є клопотання та заяви. 
31.          Частина п`ята статті 161 КАС України не містить вимог щодо необхідності подання таких окремим документом.
32.          Водночас частина дев`ята статті 160 КАС України передбачає можливість особі в позовній заяві зазначити будь-яки відомості, необхідні для правильного вирішення спору.
33.          Отже, Суд уважає помилковим висновок судів першої та апеляційної інстанцій про те, що клопотання про залучення до участі у справі третіх осіб, які не заявляють самостійних вимог щодо предмета спору, не може зазначатися безпосередньо в тексті позовної заяви, а повинно подаватися окремо.
34.          Згідно з пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, ратифікованої Законом України від 17 липня 1997 року №   475/97-ВР «Про ратифікацію Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод 1950 року, Першого Протоколу та Протоколів №2, 4, 7 та 11 до Конвенції» (далі - Конвенція), кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
35.          Відповідно до практики Європейського суду з прав людини (далі - ЄСПЛ), реалізуючи положення Конвенції необхідно уникати занадто формального ставлення до передбачених законом вимог, адже доступ до правосуддя повинен бути не лише фактичним, але і реальним. Надмірний формалізм при вирішені питання щодо прийняття позовної заяви або скарги є порушенням права на справедливий судовий захист.
36.          Зокрема, у рішенні від 04 грудня 1995 року у справі «Bellet v. France» («Беллет проти Франції», заява №23805/94) ЄСПЛ зазначив, що стаття Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданих національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
37.          Також у рішенні від 13 січня 2000 року у справі «Miragall Escolano and Others v. Spain» («Мірагаль Есколано та інші проти Іспанії», заяви № 38366/97, №38688/97, №40777/98, №40843/98, №41015/98, №41400/98, №41446/98, №41484/98, №41787/98 та №41509/98) та у рішенні від 28 жовтня 1998 року у справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» («Перес де Рада Каваніллес проти Іспанії», заява №28090/95) ЄСПЛ указав, що надто суворе тлумачення внутрішніми судами процесуальної норми позбавило заявників права доступу до суду і завадило розгляду їхніх позовних вимог. Це визнано порушенням пункту 1 статті 6 Конвенції.
38.          Таким чином, повернення адміністративного позову з формальних підстав унеможливило доступ позивача до правосуддя для повного захисту своїх прав та інтересів шляхом судового розгляду справи.
39.          Відповідно до частини першої статті 353 КАС України підставою для скасування ухвали судів першої та (або) апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є неправильне застосування норм матеріального права чи порушення норм процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі.
40.          Таким чином, зважаючи на положення статті 353 КАС України, касаційна скарга підлягає задоволенню, а оскаржувані судові рішення - скасуванню із направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду на стадії вирішення питання щодо відкриття позовного провадження.
V. Судові витрати
41.          Беручи до уваги відсутність витрат, здійснених позивачем, пов`язаних із розглядом справи в суді касаційної інстанції, їх розподіл Судом не здійснюється.
42.          Керуючись статтями 3, 341, 345, 349, 353, 355, 356, 359 КАС України, Суд
ПОСТАНОВИВ:
43.          Касаційну скаргу ОСОБА_1 задовольнити.
44.          Ухвалу Житомирського окружного адміністративного суду від 08 січня 2019   року та постанову Сьомого апеляційного адміністративного суду від 05 березня 2019 року в цій справі скасувати, а справу направити для продовження розгляду до Житомирського окружного адміністративного суду.
45.          Судові витрати не розподіляються.
46.          Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та не може бути оскаржена.
Суддя-доповідач:                                                                      О.Р.   Радишевська
Судді:                                                                                          О.В.   Кашпур
                                                                                          С.А.   Уханенко