ПЕРШИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА

ІМЕНЕМ УКРАЇНИ 
05 лютого 2020 року           справа №360/3701/19 

приміщення суду за адресою: 84301, м. Краматорськ вул. Марата, 15

Перший апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: головуючого судді Сухарька М.Г., суддів Блохіна А.А., Компанієць І.Д., розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року в справі № 360/3701/19 (головуючий І інстанції Борзаниця С.В., повний текст судового рішення складено та підписано 15 листопада 2019 року в м. Сєвєродонецьк) за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юні Світ» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання дій протиправними, скасування податкового повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205,-

                                                 ВСТАНОВИВ:

Товариство з обмеженою відповідальністю «Юні Світ» (далі – позивач, товариство) звернулось до суду з позовом до Головного управління ДПС у Луганській області (далі – відповідач, ГУ ДПС, податковий орган), в якому просило:
- визнати протиправними дії ГУ ДПС щодо винесення податкового повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205, яким збільшено суму грошового зобов`язання за платежем 11021000 «Податок на прибуток приватних підприємств» у розмірі 247500,00 грн;
- скасувати податкове повідомлення-рішення ГУ ДПС від 04.06.2019 № 0011755205, яким визначено суму грошового зобов`язання у розмірі 247500,00 грн.
В обґрунтування позовних вимог зазначено, що 10.05.2019 податковим органом складено акт про результати камеральної перевірки даних, задекларованих у податковій звітності з податку на прибуток підприємства (далі - Акт) – ТОВ «Юні Світ» за 2018 рік. Згідно з висновками Акту в результаті невірного декларування позивачем суми податку на прибуток до оподаткування у Декларації з податку на прибуток від 31.01.2019 № 9309243321 за 2018 рік платником занижено податок на прибуток за звітний податковий період у сумі 198000,00 грн, чим порушено п. 137.1 ст. 137 Податкового кодексу України.
Позивач 04.06.2019 подав до відповідача уточнену декларацію за 2018 рік і фінансову звітність (Форма № 1-м, Форма № 2 -м) із супровідним листом № 04/06-1 від 04.06.2019.
На думку товариства, ГУ ДПС безпідставно всупереч вимогам п. 50.1 ст. 50 Податкового кодексу України не враховано цю уточнену декларацію за 2018 рік та на підставі Акту від 10.05.2019 винесено податкове повідомлення рішення від 04.06.2019 № 0011755205, яким згідно з п. 123.1 ст. 123 Податкового кодексу України застосовано штрафні санкції у сумі 49500,00 грн та відповідно до п.п. 54.3.2 п. 54.3. ст. 54 Податкового кодексу України збільшено суму податкового зобов`язання на 198000,00 грн, що збільшило суму грошового зобов`язання за платежем 11021000 податок на прибуток приватних підприємств на двісті сорок сім тисяч п`ятсот грн.
Оскаржуване податкове повідомлення-рішення позивач отримав 06.06.2019, тобто вже після подачі уточненої декларації.
Позивач визнає, що в декларації з податку на прибуток підприємств за 2018 рік від 31.01.2019 № 9309243321 допущено помилки. У той же час ці помилки виникли з технічних причин та не призвели до заниження об`єкту оподаткування відповідно до заниження податку з прибутку підприємств і виправлені товариством самостійно (а.с. 5-10).
Рішенням Луганського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року адміністративний позов задоволено частково:
-          визнано протиправним та скасовано податкове повідомлення-рішення Головного управління ДПС у Луганській області від 04.06.2019 № 0011755205, яким визначено Товариству з обмеженою відповідальністю «Юні Світ» суму грошового зобов`язання в розмірі 247500,00 грн;
-          у задоволенні вимоги про визнання протиправними дій Головного управління ДПС у Луганській області щодо винесення податкового повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205, яким збільшено Товариству з обмеженою відповідальністю «Юні Світ» суму грошового зобов`язання за платежем 11021000 «Податок на прибуток приватних підприємств» у розмірі 247500,00 грн відмовлено.
Не погоджуючись з рішенням суду, відповідач подав апеляційну скаргу, в якій посилається на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, просить скасувати рішення суду першої інстанції та прийняти нове, яким відмовити в задоволенні позовних вимог у повному обсязі.
На обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що під час проведення камеральної перевірки позивача виявлено невірне декларування суми податку на прибуток до оподаткування у Декларації з податку на прибуток від 31.01.2019 № 9309243321 за 2018 рік, платником занижено податок на прибуток за звітний податковий період у сумі 198000,00 грн, чим порушено приписи п. 137.1 ст. 137 Податкового кодексу України. 
Уточнена декларація подана товариством вже після ознайомлення з висновками Акту, тобто допущені помилки не є самостійно виявленими та усунутими, що зумовлює відсутність підстав для задоволення позову (а.с. 150-155).
Всі особи, які беруть участь у справі, до апеляційного суду не прибули, були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання. Згідно з пунктом 2 частини першої статті 311 Кодексу адміністративного судочинства України, суд апеляційної інстанції розглянув справу в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами.
Відповідно до вимог ч. 1 та ч. 2 ст. 308 Кодексу адміністративного судочинства України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. Суд апеляційної інстанції не обмежений доводами та вимогами апеляційної скарги, якщо під час розгляду справи буде встановлено порушення норм процесуального права, які є обов`язковою підставою для скасування рішення, або неправильне застосування норм матеріального права. 
Колегія суддів, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи і обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши юридичну оцінку обставин справи та повноту їх встановлення, дослідивши правильність застосування судом першої інстанції норм процесуального права, встановила наступне.
Згідно з матеріалами справи 15.04.2019 ГУ ДПС на підставі п. 73.3 ст. 73 Податкового кодексу України направлено ТОВ «Юні Світ» запит № 3539/10/12-32-52-05-06 «Про надання інформації» з проханням надати пояснення щодо підтвердження обґрунтованості показника, який задекларовано у рядку 3.2.4 «Сума від`ємного значення об`єкта оподаткування минулих податкових (звітних) років (підпункту 140.42 пункту 140.4 статті 140 розділу III ПК України)» Додатка «РІ» (а.с. 16). 
Листом від 06.05.2019 № 06/05-1 товариство повідомило, що збитки за результатами 2018 року, які задекларовані в декларації з прибутку в Додатку РІ - ряд.3.2.4 (1260742,00 грн) сталися в результаті не задекларованих збитків 2015 року на суму 1100000,00 грн, які виникли за рахунок курсової різниці валюти по кредитному договору та перехідного від`ємного значення з декларації по прибутку за 2017 рік в сумі 160742,00 грн (а.с. 17). 
Відповідачем проведено камеральну перевірку відомостей, задекларованих у податковій звітності з податку на прибуток підприємства ТОВ «Юні Світ» за 2018 рік, за результатами якої складено акт від 10.05.2019 № 849/12-32-52-05/34434642. Згідно з висновками Акту в результаті невірного декларування позивачем суми податку на прибуток до оподаткування у Декларації з податку на прибуток від 31.01.2019 № 9309243321 за 2018 рік платником занижено податок на прибуток за звітний податковий період у сумі 198000,00 грн, чим порушено п. 137.1 ст. 137 Податкового кодексу України. Відповідальність платника передбачена п. 123.1 статті 123 глави 11 розділу II Податкового кодексу України (а.с. 14-15).
ТОВ «Юні Світ» 20.05.2019 направлені заперечення до акту від 10.05.2019 № 849/12-32-52-05/34434642 (отримані відповідачем 21.05.2019), в яких зазначено про наявність кредитного договору № 3 від 15.09.2013 та його вплив на курсову різницю у валюті в зв`язку з обов`язками за вказаним кредитним договором та видатками господарської діяльності. До заперечень додано таблицю, копію договору № 3 від 15.09.2013, фінансову звітність за 2015 рік, головну книгу по рахунку 442 (а.с. 102). 
За результатами розгляду наданих позивачем заперечень відповідачем прийнято рішення про залишення без змін висновків камеральної перевірки. При цьому як підставу для залишення без змін висновків камеральної перевірки зазначено, що ці документи не додавались до Декларації з податку на прибуток підприємства «Юні Світ» від 31.01.2019 за 2018 рік та до заперечень на Акт камеральної перевірки (а.с. 19-20).
Позивач 04.06.2019 подав до податкового органу уточнену декларацію за 2018 рік і фінансову звітність (Форма № 1-м, Форма № 2 -м) із супровідним листом від 04.06.2019 № 04/06-1 (а.с. 31-33).
У той же час 04.06.2019 ГУ ДПС винесено податкове повідомлення-рішення № 0011755205, відповідно до якого ТОВ «Юні Світ» збільшено суму грошового зобов`язання з податку на прибуток у розмірі 198000,00 грн та застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) у розмірі 49500,00 грн (а.с. 12, 13).
Товариство 12.06.2019 надіслало на адресу ДФС України скаргу на повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205 (а.с. 23).
Рішенням ДФС України від 12.08.2019 № 38663/6/99-99-11-04-02-25 залишено без задоволення скаргу позивача, а податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 – без змін (а.с. 27).
Вважаючи неправомірним складене податкове повідомлення-рішення у зв`язку з поданням уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток за 2018 рік, ТОВ «Юні Світ» звернулось до суду за захистом свого порушеного права.
Частиною 2 ст. 19 Конституції України встановлено, що органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відповідно до статті 67 Конституції України та підпункту 16.1.4 пункту 16.1 статті 16 Податкового кодексу України (далі – ПК України) платник податків зобов`язаний сплачувати податки та збори в строки та у розмірах, встановлених цим Кодексом та законами з питань митної справи.
За приписами п.п. 20.1.4. п. 20.1 ст. 20 ПК України контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків (крім Національного банку України), у тому числі після проведення процедур митного контролю та/або митного оформлення.
Згідно з п.п. 19-1.1.1 та п.п.19-1.1.2 п. 19-1.1 ст. 19-1 ПК України контролюючі органи, зокрема, здійснюють адміністрування податків, зборів, платежів, у тому числі проводять відповідно до законодавства перевірки та звірки платників податків: контролюють своєчасність подання платниками податків та платниками єдиного внеску передбаченої законом звітності (декларацій, розрахунків та інших документів, пов`язаних з обчисленням і сплатою податків, зборів, платежів), своєчасність, достовірність, повноту нарахування та сплати податків, зборів, платежів.
Пунктом 75.1 ст. 75 ПК України передбачено, що контролюючі органи мають право проводити камеральні, документальні (планові або позапланові; виїзні або невиїзні та фактичні перевірки.
Положеннями п.п. 75.1.1. п. 75.1 ст. 75 ПК України регламентовано, що камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додане вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального та спирту етилового.
Предметом камеральної перевірки також може бути своєчасність подання податкових декларацій (розрахунків) та/або своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних, акцизних накладних та/або розрахунків коригування до акцизних накладних \ Єдиному реєстрі акцизних накладних, виправлення помилок у податкових накладних та/або своєчасність сплати узгодженої суми податкового (грошового) зобов`язання виключно на підставі даних, що зберігаються (опрацьовуються) у відповідних інформаційних базах.
Відповідно до п. 76.1 та п. 76.2 ст. 76 ПК України камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Камеральній перевірці підлягає вся податкова звітність суцільним порядком.
Згода платника податків на перевірку та його присутність під час проведення камеральної перевірки не обов`язкова.
Отже, камеральна перевірка є одним з видів податкових перевірок, встановлених пунктом 75.1 статті 75 ПК України, та за своєю правовою сутністю є формою поточного документального контролю за дотриманням платником вимог податкового законодавства на підставі декларацій та інших документів податкової звітності, одержаних від платника При цьому будь-якого окремого рішення для проведення даного виду перевірки не вимагається, оскільки подання платником податків податкової звітної документації автоматично є юридичним фактом для перевірки її достовірності. Наведене свідчить про обов`язковий характер камеральної перевірки, яка проводиться у випадку подання платником звітних документів до контролюючого органу. А відтак камеральною перевіркою охоплюються лише ті показники документів, які належать до податкової звітності та мають значення для правильності обчислення платником об`єкту оподаткування та суми податку, що підлягає сплаті до бюджету.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов`язань або посвідчують інші реєстраційні порушення, які доводять склад податкового правопорушення.
Фактично предмет камеральної перевірки передбачає встановлення повноти, своєчасності подання платником податкової звітності, перевірку правильності оформлення документів податкової звітності (повноти заповнення усіх необхідних реквізитів, чіткості їх заповнення тощо), перевірку правильності складення розрахунків за податковими платежами (арифметичний підрахунок остаточних сум податків, правильність відображення показників, необхідних для обчислення бази оподаткування).
Аналіз достовірності сформованих платником показників податкової звітності під час камеральної перевірки не здійснюється.
Отже, метою камеральної перевіркою є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, єдиних реєстрів, арифметичних та/або методологічних помилок або інших відомостей, які призвели до заниження або завищення податкового зобов`язання чи інших порушень.
Таким чином, на підставі п.п. 19-1.1.1 та п.п. 19-1.1.2 п. 19-1.1 ст. 19-1, п.п. 20.1.4 п. 20.1 ст. 20, п.п. 75.1.1 п. 75.1 ст. 75, п. 76.1 та п. 76.3 ст. 76 ПК України ГУ ДПС проведено камеральну перевірку декларації з податку на прибуток підприємства ТОВ «Юні Світ» від 31.01.2019 № 9309243321 за 2018 рік.
Порядок оформлення результатів камеральної перевірки здійснюється відповідно до вимог статті 86 цього Кодексу.
Згідно з п. 86.2 ст. 86 ПК України за результатами камеральної перевірки в разі встановлення порушень складається акт у двох примірниках, який підписується посадовими особами такого органу, які проводили перевірку, і після реєстрації у контролюючому органі вручається або надсилається для підписання протягом трьох робочих днів платнику податків у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу.
Відповідно до п. 86.7 ст. 86 ПК України у разі незгоди платника податків або його представників з висновками перевірки чи фактами і даними, викладеними в акті (довідці перевірки, вони мають право подати свої заперечення та/або додаткові документи в порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, до контролюючого органу, який проводив перевірку платника податків, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання акта (довідки). Такі заперечення та/або додаткові документи розглядаються контролюючим органом протягом семи робочих днів, що настають за днем їх отримання (днем завершення перевірки, проведеної у зв`язку з необхідністю з`ясування обставин, що не були досліджені під час перевірки та зазначені у зауваженнях), та платнику податків надсилається відповідь у порядку, визначеному статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення) податкових повідомлень-рішень.
Позивач скористався своїм правом та 20.05.2019 подав заперечення на акт перевірки, в яких виклав пояснення, аналогічні наданими листом від 06.05.2019. При цьому, позивач в цей період не скористався своїм правом на подання уточненої декларації.
За приписами п. 46.2 ст. 46 ПК України платник податку на прибуток подає разом з відповідною податковою декларацією квартальну або річну фінансову звітність у порядку, передбаченому для подання Декларації з урахуванням вимог ст. 137 ПК України.
Фінансова звітність, що складається та подається відповідно до цього пункту платниками податку на прибуток та неприбутковими підприємствами, установами та організаціями, є додатком до податкової декларації з податку на прибуток (звіту про використання доходів (прибутків) неприбуткової організації) та її невід`ємною частиною.
Пунктом 50.1 ст. 50 ПК України регламентовано, що у разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених ст. 102 ПК України) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним Декларації (крім обмежень, визначених ст. 50 Кодексу), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої Декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Положеннями п. 134.1 ст. 134 ПК України регламентовано, що розрахунок об`єкта оподаткування податком на прибуток здійснюється на підставі даних бухгалтерського обліку шляхом коригування фінансового результату до оподаткування, визначеного у фінансовій звітності, на різниці, які збільшують або зменшують фінансовий результат до оподаткування.
Таким чином, зміни, що впливають на величину нерозподіленого прибутку (непокритого збитку) в бухгалтерському обліку та фінансовій звітності, відповідно мають призвести до коригування показників податкової декларації по податку на прибуток підприємства.
При виявленні таких помилок складається бухгалтерська довідка, примірна форма якої наведена у додатку до наказу Міністерства фінансів України від 29.12.2000 № 356 «Про затвердження Методичних рекомендацій по застосуванню регістрів бухгалтерського обліку». Довідка має містити причину помилки, посилання на документи та облікові регістри, в яких допущено помилку, дату заповнення. Платник податків має право самостійно розробити форму довідки та використовувати її за умови, якщо в ній зазначено всі обов`язкові реквізити, передбачені для первинного документа (ч. 2 ст. 9 Закону України «Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні»).
Крім того, згідно з п. 5 Положення (стандарт) бухгалтерського обліку 6 «Виправлення помилок і зміни у фінансових звітах», затвердженого наказом Міністерства фінансів України 28.05.1999 № 137 (далі – ПсБО 6), виправлення помилок, що відносяться до попередніх періодів, потребує повторного відображення відповідної порівняльної інформації у фінансовій звітності. Зокрема, у формі № 1 «Баланс» на суми виправлення коригуються статті нерозподіленого прибутку (гр. 3 ряд. 1420), а також статті активів, зобов`язань, власного капіталу, що змінилися в результаті виправлення помилок.
Інформація про виправлення помилок розкривається в примітках до фінансової звітності (п. 20 ПсБО 6). При аналізі зазначеної інформації доцільно дослідити:
-          зміст та суму помилки;
-          статті фінансової звітності, які були відкориговані для повторного подання порівняльної інформації за минулі періоди;
-          вплив на фінансовий результат до оподаткування поточного періоду (зокрема, у випадках коли витрати «переміщуються» з минулого періоду в поточний, збільшено/зменшено податкові збитки (їх сума у вигляді податкових різниць вплине на фінансовий результат за звітний рік. у якому такі помилки виявлено), збільшення первісної вартості об`єкта основних засобів за рахунок помилково віднесених витрат на його поліпшення на адміністративні витрати (в частині нарахування амортизації) тощо);
-          вплив на суму авансових платежів, які розраховувалися за підсумками минулих років.
Проте, вищезазначені документи до Декларації з податку на прибуток підприємства ТОВ «Юні Світ» від 31.01.2019 року № 9309243321 за 2018 рік та заперечень на акт камеральної перевірки не надавалися, так само не подавалась на момент розгляду заперечень уточнена декларація до податкової декларації з податку на прибуток за 2018 рік.
Отже, камеральна перевірка податкової декларації позивача за 2018 рік проводилася на підставі показників податкової звітності, які наданими позивачем поясненнями та документами на момент розгляду заперечень не спростовані.
Таким чином колегія судді погоджується із доводами податкового органу, що відповідачем камеральна перевірка позивача проведена правомірно та висновки камеральної перевірки відповідають чинному законодавству.
Згідно з п. 123.1 ст. 123 глави 11 розділу II ПК України самостійне визначення контролюючим органом суми податкового зобов`язання, зменшення суми бюджетного відшкодування та/або від`ємного значення суми податку на додану вартість платника податків на підставах, визначених підпунктами 54.3.1, 54.3.2, 54.3.4. 54.3.5, 54.3.6 пункту 54.3 статті 54 цього Кодексу тягне за собою накладення на платника податків штрафу в розмірі 25 відсотків суми визначеного податкового зобов`язання, завищеної суми бюджетного відшкодування.
У той же час, п. 50.1 ст. 50 ПК України значено, що в разі якщо у майбутніх податкових періодах (з урахуванням строків давності, визначених статтею 102 цього Кодексу) платник податків самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє помилки, що містяться у раніше поданій ним податковій декларації (крім обмежень, визначених цією статтею), він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації за формою чинного на час подання уточнюючого розрахунку.
Платник податків має право не подавати такий розрахунок, якщо відповідні уточнені показники зазначаються ним у складі податкової декларації за будь-який наступний податковий період, протягом якого такі помилки були самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявлені.
Платник податків, який самостійно (у тому числі за результатами електронної перевірки) виявляє факт заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів, зобов`язаний, за винятком випадків, установлених пунктом 50.2 цієї статті:
а)          або надіслати уточнюючий розрахунок і сплатити суму недоплати та штраф у розмірі трьох відсотків від такої суми до подання такого уточнюючого розрахунку. Цей штраф не застосовується у разі подання уточнюючого розрахунку до податкової декларації з податку на прибуток підприємств за попередній податковий (звітний) рік з метою здійснення самостійного коригування відповідно до статті 39 цього Кодексу у строк не пізніше 1 жовтня року, наступного за звітним;
б)          або відобразити суму недоплати у складі декларації з цього податку, що подається за податковий період, наступний за періодом, у якому виявлено факт заниження податкового зобов`язання, збільшену на суму штрафу у розмірі п`яти відсотків від такої суми, з відповідним збільшенням загальної суми грошового зобов`язання з цього податку.
Якщо після подачі декларації за звітний період платник податків подає нову декларацію з виправленими показниками до закінчення граничного строку подання декларації за такий самий звітний період або подає у наступних податкових періодах уточнюючу декларацію внаслідок виконання вимог пункту 169.4 статті 169 цього Кодексу, то штрафи, визначені у цьому пункті, не застосовуються.
Згідно з п. 50.2 ст. 50 ПК України платник податків під час проведення документальних планових та позапланових перевірок не має права подавати уточнюючі розрахунки до поданих ним раніше податкових декларацій за будь-який звітний (податковий) період з відповідного податку і збору, який перевіряється контролюючим органом.
Системний аналіз наведених норм свідчить про те, що у разі самостійного виявлення платником податків помилок у раніше поданій ним податковій декларації, він зобов`язаний надіслати уточнюючий розрахунок до такої податкової декларації. Норми Податкового кодексу України не обмежують платника податків подавати уточнюючий розрахунок під час проведення камеральної перевірки, такі обмеження Кодексом встановлено для документальних планових та позапланових перевірок. Крім того, нормами вказаного Кодексу не визначено, що уточнюючі розрахунки неможливо подати і після проведення перевірки.
Проте, визначальним в поданні уточнюючого розрахунку, у разі виявлення в минулих податкових деклараціях помилок, є зокрема те, що уточнюючий розрахунок може бути подано у разі самостійного виявлення допущених помилок в минулих податкових деклараціях або заниження податкового зобов`язання минулих податкових періодів.
В межах адміністративної справи, що розглядається, не є спірною обставина, що уточнена декларація за 2018 рік подана товариством після ознайомлення із висновками акту перевірки, отриманими 15.05.2019. Таким чином, висновки суду першої інстанції, що ТОВ «Юні Світ» самостійно усунуло помилку в задекларованих відомостях підлягають спростуванню на підставі матеріалів справи.
Відповідно до п. 86.8 ст. 86 ПК України податкове повідомлення-рішення приймається керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем вручення платнику податків, його представнику або особі, яка здійснювала розрахункові операції, акта перевірки в порядку, передбаченому статтею 58 цього Кодексу, для надсилання (вручення податкових повідомлень-рішень, а за наявності заперечень посадових осіб платника податків до акта перевірки та/або додаткових документів, поданих у порядку, визначеному пунктом 44.7 статті 44 цього Кодексу, приймається з урахуванням висновку про результати розгляду заперечень до акта перевірки та/або додаткових документів - протягом трьох робочих днів, наступних за днем розгляду заперечень та/або додаткових документів і надання (надсилання) письмової відповіді платнику податків.
Що стосується посилання товариства на застосування передбаченого ст. 102 ПК України 1095-денного строку для подання платником податку уточненого розрахунку грошового зобов`язання, суд зазначає, що:
-          по-перше, застосування цього строку не впливає на обов`язковість самостійного виявлення платником податків помилок у поданій звітності;
-          по-друге, з огляду на доводи ТОВ «Юні Світ», що збитки за результатами 2018 року є наслідком не задекларованих збитків 2013-2015 років, подання уточненої декларації в 2019 році не підпадає під встановлений ст. 102 ПК України строк подання уточненого розрахунку.
За таких обставин суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що податкове повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205 про збільшення суми грошового зобов`язання з податку на прибуток та застосування штрафної (фінансової) санкції (штрафу) є таким, що прийнято у відповідності до норм Податкового кодексу України та чинного законодавства. 
На підставі викладеного, судова колегія вважає, що суд першої інстанції неповно з`ясував обставини, що мають значення для справи та неправильно застосував норми матеріального права, що відповідно до вимог ст. 317 Кодексу адміністративного судочинства України є підставою для скасування судового рішення.
Відповідно до положень статті 139 Кодексу адміністративного судочинства України розподіл судових витрат не здійснюється.
Керуючись статями 139, 291, 308, 310, 311, 315, 317, 321, 322, 325, 328, 329, 331 Кодексу адміністративного судочинства України, суд,-

                                                  ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління ДПС у Луганській області на рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року в справі № 360/3701/19 – задовольнити.
Рішення Луганського окружного адміністративного суду від 05 листопада 2019 року в справі № 360/3701/19 – скасувати. Прийняти нову постанову.
В задоволенні адміністративного позову позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Юні Світ» до Головного управління ДПС у Луганській області про визнання дій протиправними, скасування податкового повідомлення-рішення від 04.06.2019 № 0011755205 – відмовити.
Повний текст судового рішення складено та підписано 05 лютого 2020 року.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення в порядку, передбаченому ст. 328 Кодексу адміністративного судочинства України.

Колегія суддів                                                                      М. Г. Сухарьок 

                                                                                          А. А. Блохін

                                                                                          І. Д. Компанієць