ПОСТАНОВА
Іменем України

24 лютого 2020 року 
Київ
справа №214/1714/17 (2-а/214/25/18)
адміністративне провадження №К/9901/20389/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду: 
судді-доповідача - Стеценка С.Г.,
суддів: Шарапи В.М.,  Тацій Л.В., 
розглянувши в письмовому провадженні у касаційному порядку адміністративну справу № 214/1714/17 (2-а/214/25/18)
за позовом Фізичної особи-підприємця ОСОБА_1 
до Виконавчого комітету Криворізької міської ради в особі Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю,
третя особа: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області
про   визнання протиправним та скасування рішення
за касаційною скаргою Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради на рішення Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2018 року (головуючий суддя Хомініч С.В.) та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2019 року (колегія у складі: головуючого судді Юрко І.В., суддів: Чабаненко С.В., Чумака С.Ю.)
В С Т А Н О В И В:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
1. У березні 2017 року Фізична особа-підприємець ОСОБА_1 звернувся до Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області з позовом до Виконавчого комітету Криворізької міської ради в особі Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю, третя особа: Департамент державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області, в якому просив визнати протиправним та скасувати наказ № 13-СК від 16.11.2016 Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель» по АДРЕСА_1 » від 09.08.2016 № ДП 42162222051.
2. В обґрунтування своїх вимог позивач зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу слугували відомості надані Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 в рамках кримінального провадження № 12015040720002565 від 09.02.2017, розпочатого за ч. 1 ст. 197-1 Кримінального кодексу України стосовно відсутності договорів оренди земельної ділянки та встановлення факту подання замовником ОСОБА_1 недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об`єкта до експлуатації по об`єкту «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 » від 09.08.2016 № ДП 142162222051. На час звернення до суду з позовом кримінальне провадження №12015040720002565 від 09.02.2017 закрито, підозра жодній особі не пред`являлась, обвинувальний акт до суду не направлявся. З огляду на зазначене, позивач вважає прийнятий відповідачем наказ про скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель» по АДРЕСА_1 » від 09.08.2016 № ДП 142162222051 протиправним та таким, що підлягає скасуванню.
Короткий зміст рішень судів першої та апеляційної інстанцій
3. Саксаганський районний суд м. Кривого Рогу Дніпропетровської області рішенням від 05 грудня 2018 року позов задовольнив. Визнав протиправними дії Виконкому Криворізької міської ради в особі відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю щодо винесення наказу № 13-СК від 16.11.2016 «Про скасування реєстрації декларації». Визнав протиправним та скасував наказ Виконкому Криворізької міської ради в особі Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю № 13-СК від 16.11.2016 «Про скасування реєстрації декларації», яким скасовано реєстрацію декларації про готовність до експлуатації закінченого будівництвом об`єкту від 09.08.2016 № ДП 142162222051 «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 », замовник будівництва - фізична особа-підприємець ОСОБА_1 .
4. Третій апеляційний адміністративний суд постановою від 30 травня 2019 року залишив без змін рішення Саксаганського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2018 року.
5. Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції, з висновками якого погодився апеляційний суд, виходив з того, що позапланова перевірка Декларації про готовність об`єкта до експлуатації за № ДП 142162222051 від 09.08.2016 взагалі не проводилась, а підставою для її скасування слугували лише відомості, надані Криворізькою місцевою прокуратурою № 1. Вказана у листі прокуратури інформація фактично відповідачем не перевірялася, перевірка об`єкта на місці його знаходження не здійснювалася. Крім цього, судами зазначено про те, що враховуючи реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно (з відкриттям розділу) права власності на нежитлове приміщення загальною площею 72 кв.м., а також подальшу реєстрацію відомостей про набуття ОСОБА_1 права власності на цей об`єкт нерухомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, відсутні визначені законом підстави для визнання спірного будівництва самочинним.
Короткий зміст вимог касаційної скарги
6. 16.07.2019 Відділ з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради звернувся до Верховного Суду з касаційною скаргою на рішення Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2019 року, в якій просить скасувати рішення судів попередніх інстанцій та прийняти нову постанову, якою в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
7. В обґрунтування своїх вимог зазначає, що підставою для прийняття оскаржуваного наказу слугували відомості, надані Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 в рамках кримінального провадження № 12015040720002565 від 09.02.2017 розпочатого за ч. 1 ст. 197-1 КК України щодо відсутності договорів оренди земельної ділянки та встановлення факту подання замовником ОСОБА_1 недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об`єкта до експлуатації по об`єкту «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 ».
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
8. 19.07.2019 у автоматизованій системі документообігу Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду зареєстрована вказана касаційна скарга.
9. Згідно протоколу автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 19.07.2019, визначено склад колегії суддів: Головуючий суддя (суддя-доповідач) Стеценко С.Г., судді: Шарапа В.М., Тацій Л.В., справа передана судді-доповідачу.
10. Ухвалою Верховного Суду від 29.07.2019 касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради залишено без руху у зв`язку з її невідповідністю вимогам ч. 4 ст. 330 КАС України (відсутній документ про сплату скаржником судового збору у визначеному Законом України «Про судовий збір» розмірі).
Скаржником вимоги ухвали суду про залишення касаційної скарги без руху виконано та усунуто зазначені в ній недоліки.
11. Ухвалою Верховного Суду від 22.08.2019 відкрито касаційне провадження у справі.
12. Ухвалою Верховного Суду від 21.02.2020 справу призначено до розгляду в порядку письмового провадження з 24.02.2020.
СТИСЛИЙ ВИКЛАД ОБСТАВИН СПРАВИ, ВСТАНОВЛЕНИХ СУДАМИ ПЕРШОЇ ТА АПЕЛЯЦІЙНОЇ ІНСТАНЦІЙ
13. 01.11.2011 між Криворізькою міською радою та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки кадастровий номер: 1211000000:03:023:0021 громадської та житлової забудови, строком на 5 років.
14. 09.08.2016 затверджено Декларацію за № ДП 142162222051 про готовність об`єкта до експлуатації «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 ») та 12.08.2016 через Центр надання адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради за вих. № 301006-024218-207-11-2016 вказану декларацію видано ОСОБА_1 .
15. 16.11.2016 Відділом з питань державного архітектурно-будівельного контролю Виконавчого комітету Криворізької міської ради видано Наказ № 13-СК «Про скасування декларації про готовність об`єкта до експлуатації».
16. Підставою для прийняття вказаного наказу слугували відомості надані Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 в рамках кримінального провадження №12015040720002565 від 09.02.2017, розпочатого за ч. 1 ст. 197-1 КК України, стосовно відсутності договорів оренди земельної ділянки та встановлення факту подання замовником ОСОБА_1 недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об`єкта до експлуатації по об`єкту «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 » від 09.08.2016 № ДП 142162222051.
17. Не погоджуючись з прийнятим наказом відповідача, вважаючи його протиправним та таким, що підлягає скасуванню, позивач звернувся до суду з вищевказаним позовом.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
18. Відповідно до частини другої статті 19 Конституції України, органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
19. Повноваження органів державного архітектурно-будівельного контролю у спірних правовідносинах регламентуються, зокрема, законами України "Про регулювання містобудівної діяльності", "Про основні засади державного нагляду (контрою) у сфері господарської діяльності", Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженим постановою Кабінету Міністрів України від 23 травня 2011 року № 553 (далі - Порядок № 553).
20. Відповідно до частини першої статті 36 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням або зареєстрованою декларацією про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що належать до I-III категорій складності, підключення об`єкта будівництва до інженерних мереж та споруд надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після реєстрації декларації про початок виконання будівельних робіт.
21. Згідно з частиною першою статті 39 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та об`єктів, будівництво яких здійснювалося на підставі будівельного паспорта, здійснюється шляхом реєстрації відповідним органом державного архітектурно-будівельного контролю на безоплатній основі поданої замовником декларації про готовність об`єкта до експлуатації протягом десяти робочих днів з дня реєстрації заяви.
22. Частина друга статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачає, що у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту подання недостовірних даних, наведених у надісланому повідомленні чи зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без відповідного документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такого повідомлення або декларації підлягає скасуванню інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України. Про скасування повідомлення або декларації замовник письмово повідомляється протягом трьох робочих днів з дня скасування.
23. Таким чином, реєстрація декларації може бути скасована у разі виявлення інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю факту наведення у ній недостовірних даних, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, у порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
24. Так, згідно з абзацами сьомим та восьмим пункту 22 Порядку виконання будівельних робіт, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 13 квітня 2011 року № 466 (далі - Порядок № 466), у разі виявлення органом державного архітектурно-будівельного контролю недостовірних даних (встановлення факту, що на дату реєстрації декларації інформація, яка зазначалася в ній, не відповідала дійсності, та/або виявлення розбіжностей між даними, зазначеними у декларації), наведених у зареєстрованій декларації, які є підставою вважати об`єкт самочинним будівництвом, зокрема, якщо він збудований або будується на земельній ділянці, що не була відведена для цієї мети, або без документа, який дає право виконувати будівельні роботи, чи належно затвердженого проекту або будівельного паспорта, реєстрація такої декларації підлягає скасуванню органом державного архітектурно-будівельного контролю.
25. Орган державного архітектурно-будівельного контролю скасовує реєстрацію декларації шляхом видачі відповідного розпорядчого акта. Запис про реєстрацію декларації з реєстру виключається Держархбудінспекцією не пізніше наступного робочого дня з дня повідомлення органом державного архітектурно-будівельного контролю про таке скасування.
26. Як вбачається з аналізу наведених правових норм, виключною підставою для скасування декларації про початок будівництва є встановлений факт здійснення самочинного будівництва, зокрема, якщо: 1) будівництво здійснюється на земельній ділянці, що невідведена для цієї мети; 2) будівництво здійснюється за відсутності документа, який дає право виконувати будівельні роботи; 3) будівництво здійснюється за відсутності затвердженого проекту або будівельного паспорту; 4) скасовано містобудівні умови та обмеження.
27. Судами першої та апеляційної інстанцій встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 09.08.2016 Департаментом державної архітектурно-будівельної інспекції у Дніпропетровській області під час перевірки повноти та достовірності даних, внесених позивачем до декларації за № ДП 142162222051 зареєстровано Декларацію про готовність об`єкту, належного до ІІ категорії складності, до експлуатації за результатами будівництва будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1.
28. Зазначена декларація позивачу на доопрацювання не поверталась, сумнівів стосовно достовірності даних внесених позивачем до декларації у відповідача не виникало.
29. Згідно з частинами першою та другою статті 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт. Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
30. Відповідно до пункту 1 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється Держархбудінспекцією та її територіальними органами.
31. Пунктом 2 Порядку № 553 встановлено, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється за дотриманням: вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, проектної документації, будівельних норм, державних стандартів і правил, технічних умов, інших нормативних документів під час виконання підготовчих і будівельних робіт, архітектурних, інженерно-технічних і конструктивних рішень, застосування будівельної продукції; порядку здійснення авторського і технічного нагляду, ведення загального та (або) спеціальних журналів обліку виконання робіт (далі - загальні та (або) спеціальні журнали), виконавчої документації, складення актів на виконані будівельно-монтажні та пусконалагоджувальні роботи; інших вимог, установлених законодавством, будівельними нормами, правилами та проектною документацією, щодо створення об`єкта будівництва.
32. Відповідно до пункту 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
33. Згідно з пунктами 6, 7 Порядку № 553, плановою перевіркою вважається перевірка, що передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю, який затверджується керівником відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю.
34. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, яка не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є, окрім іншого, вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
35. Пунктом 16 зазначеного Порядку № 553 встановлено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою інспекції складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
36. Відповідно до пункту 17 Порядку № 553, у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил або приписом про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
37. Згідно з пунктом 9 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
38. Виходячи із системного аналізу наведених правових положень, можна дійти до висновку про те, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
39. Вказаний порядок здійснення державного архітектурно-будівельний контролю має бути дотриманий також у випадку застосування заходів, визначених частиною другою статті 39-1 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" (скасування декларації про початок будівництва та декларації про готовність завершеного об`єктом будівництва до експлуатації).
40. Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що міститься, зокрема, у постанові від 26 червня 2018 року у справі № 826/20445/16.
41. Судами попередніх інстанцій встановлено та матеріалами справи підтверджено, що оскаржуваний наказ виданий не за результатами здійснення архітектурно-будівельного контролю, а на підставі відомостей, наданих Криворізькою місцевою прокуратурою № 1 в рамках кримінального провадження № 12015040720002565 від 09.02.2017, розпочатого за ч. 1 ст. 197-1 Кримінального кодексу України, стосовно відсутності договорів оренди земельної ділянки та встановлення факту подання замовником ОСОБА_1 недостовірних даних, зазначених в декларації про готовність об`єкта до експлуатації по об`єкту «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель по АДРЕСА_1 » від 09.08.2016 № ДП 142162222051.
42. Разом з тим, інформація отримана від Криворізької місцевої прокуратури, по своїй суті не є формою державного архітектурно-будівельного контролю, а тому не може бути підставою для прийняття рішення про скасування реєстрації декларацій.
43. Даний висновок узгоджується з правовою позицією Верховного Суду, що міститься, зокрема, у постанові від 17 жовтня 2019 року у справі № 826/4151/16 (адміністративне провадження № К/9901/9928/18, № К/9901/9933/18).
44. Крім цього, як убачається з матеріалів справи та судами попередніх інстанцій встановлено, 09.02.2017 розпочато досудове розслідування у кримінальному провадженні № 12015040720002565 за ч. 1 ст. 197-1 КК України. Зазначене кримінальне провадження закрито за п. 2 ч. 1 ст. 284 КПК України, відсутність у діях особи складу кримінального правопорушення. Підозра жодній особі не пред`являлась, обвинувальний акт до суду не направлявся.
45. З кримінального провадження № 12015040720002565 за ч. 1 ст.197-1 КК України виділено матеріали кримінального провадження за ч. 4 ст. 358 КК України, яке перебуває у проваджені Металургійного ВП КВП ГУ НП в Дніпропетровській області. В даному провадженні підозра жодній особі не пред`являлась, обвинувальний акт до суду не направлявся.
46. З наявної в матеріалах справи копії листа прокурора Криворізької місцевої прокуратури № 1 за № 69-7185-16 від 15.11.2016 вбачається, що до нього будь-яких додатків не долучалось. Тобто відомості про реєстрацію будь-яких підприємств, зокрема ТОВ «Індастріал Констракшн Груп» та ТОВ «Смарт інжиніринг» не підтверджені відповідними витягами з державного реєстру.
47. Не містять матеріали справи і відомостей про перевірку відповідачем державної реєстрації вищевказаних юридичних осіб. Як зазначено відповідачем в запереченнях на адміністративний позов, лист від прокуратури надійшов до відділу 15.11.2016, а наказ про скасування спірної декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель» по АДРЕСА_1» від 09.08.2016 № ДП 142162222051 прийнятий 16.11.2016. Тобто на наступний день після надходження інформації від прокуратури відповідачем був виданий наказ про скасування декларації.
48. Зазначене свідчить про той факт, що вказана у листі інформація фактично відповідачем не перевірялася, перевірка об`єкта на місці його знаходження не здійснювалася.
49. Колегія суддів також враховує, що 15 вересня 2016 року о 15:01:04 приватним нотаріусом Криворізького міського нотаріального округу Русавською Т.І. внесено запис про право власності на складову частину нежитлового приміщення З-1, загальною площею 72 кв.м., розташоване за адресою: АДРЕСА_1 . Рішення про державну реєстрацію прав та їх обтяжень (з відкриттям розділу), індексний номер 31406727 від 15.09.2016 року. На підставі декларації про готовність об`єкта до експлуатації, який належить до І-ІІІ категорії складності, серія та номер ДП 142162222051, виданого 09.08.2016 року, видавник Департамент ДАБІ в Дніпропетровській обл., затверджено 12.08.2016 року Центром надання адміністративних послуг Дніпропетровської міської ради, вх. № 301006-024218-207-11-2016 зареєстровано право власності за ОСОБА_1 на вказаний об`єкт нерухомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно.
50. Судом попередніх інстанцій вірно зазначено, що враховуючи реєстрацію у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно та реєстру прав власності на нерухоме майно (з відкриттям розділу) права власності на нежитлове приміщення загальною площею 72 кв.м., а також подальшу реєстрацію відомостей про набуття ОСОБА_1 права власності на цей об`єкт нерухомості у Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, відсутні визначені законом підстави для визнання спірного будівництва самочинним, а тому доводи скаржника щодо внесення замовником будівництва недостовірних даних до декларації про готовність до експлуатації закінченого будівництвом об`єкту є необґрунтованими.
51. Законність набуття ФОП ОСОБА_1 права власності на здійснене будівництво по АДРЕСА_1 підтверджуються державною реєстрацією права власності. Реєстрація Декларації про готовність об`єкта до експлуатації від 09.08.2016 не скасовувалась та на момент розгляду цієї справи судами попередніх інстанцій є чинною.
52. Також Судом враховано те, що 01.11.2011 між Криворізькою міською радою та Фізичною особою-підприємцем ОСОБА_1 укладено договір оренди земельної ділянки кадастровий номер 1211000000:03:023:0021 громадської та житлової забудови, строком на 5 років. Вказаний договір зареєстрований в Управлінні Держкомзему м. Кривий Ріг Дніпропетровської області 26.01.2012 за №121100004000928.
53. Зазначена обставина скаржником не заперечувалась та не спростовувалась.
54. В той же час, відповідачем не надано доказів, на підставі чого зроблений висновок про недостовірність даних спірної декларації, а матеріали справи таких доказів не містять. З тексту оскаржуваного наказу також не вбачається, які саме дані, зазначені позивачем у спірній декларації є недостовірними, в чому полягає їх недостовірність та якими доказами чи документами це підтверджується.
55. З огляду на зазначене, колегія суддів погоджується з висновком судів попередніх інстанцій про те, що скасування реєстрації декларації про готовність до експлуатації об`єкта «Будівництво будівлі гаражу в комплексі будівель» по АДРЕСА_1» від 09.08.2016 № ДП 142162222051 суперечить вимогам Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності".
56. Частиною другою статті 6 КАС України передбачено, що суд застосовує принцип верховенства права з урахуванням судової практики Європейського суду з прав людини.
57. Закон України "Про судоустрій і статус суддів" встановлює, що правосуддя в Україні здійснюється на засадах верховенства права відповідно до європейських стандартів та спрямоване на забезпечення права кожного на справедливий суд.
58. Відповідно до статті 17 Закону України "Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини" суди застосовують як джерело права при розгляді справ положення Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод та протоколів до неї, а також практику Європейського суду з прав людини та Європейської комісії з прав людини.
59. Так, стосовно судового контролю за дискреційними адміністративними актами суб`єктів владних повноважень Європейський суд з прав людини неодноразово висловлював позицію з цього питання, згідно якої національні суди повинні проконтролювати, чи не є викладені у них висновки адміністративних органів щодо обставин у справі довільними та нераціональними, непідтвердженими доказами або ж такими, що є помилковими щодо фактів; у будь-якому разі суди повинні дослідити такі акти, якщо їх об`єктивність та обґрунтованість є ключовим питанням правового спору (пункт 157 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus № 32181/04); пункт 44 рішення у справі "Брайєн проти Об`єднаного Королівства" (Bryan v. the United Kingdom); пункти 156-157, 159 рішення у справі "Сігма радіо телевіжн лтд. проти Кіпру" (Sigma Radio Television ltd. v. Cyprus №32181/04); пункти 47-56 рішення у справі "Путтер проти Болгарії" (Putter v. Bulgaria №38780/02).
60. У справі "Беєлер проти Італії" Європейський суд з прав людини зазначив, що будь-яке втручання органу влади у захищене право не суперечитиме загальній нормі, викладеній у першому реченні частини 1 статті 1 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, лише якщо забезпечено "справедливий баланс" між загальним інтересом суспільства та вимогами захисту основоположних прав конкретної особи. Питання щодо того, чи було забезпечено такий справедливий баланс, стає актуальним лише після того, як встановлено, що відповідне втручання задовольнило вимогу законності і не було свавільним (Beyeler v. Italy № 33202/96).
61. Суд також застосовує позицію ЄСПЛ (в аспекті оцінки аргументів учасників справи у касаційному провадженні), сформовану в пункті 58 рішення у справі "Серявін та інші проти України" (№ 4909/04): згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються; хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент; міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення у справі "Руїс Торіха проти Іспанії" (Ruiz Torija v. Spain) № 303-A, пункт 29).
62. За таких обставин, колегія суддів приходить до висновку про те, що рішення судів у цій справі є законними та обґрунтованими і не підлягають скасуванню, оскільки суди, всебічно перевіривши обставини справи, вирішили спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в них повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи, а доводи касаційної скарги їх не спростовують.
63. У відповідності до частини першої статті 350 КАС України,   суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
64. Оскільки, колегія суддів залишає в силі рішення судів попередніх інстанцій, то відповідно до частини шостої статті 139 КАС України, понесені сторонами судові витрати новому розподілу не підлягають.
Керуючись ст.ст. 345, 349, 350, 355, 356, 359 Кодексу адміністративного судочинства України, Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду, -
П О С Т А Н О В И В:
Касаційну скаргу Відділу з питань державного архітектурно-будівельного контролю виконкому Криворізької міської ради залишити без задоволення.
Рішення Саксаганського районного суду міста Кривого Рогу Дніпропетровської області від 05 грудня 2018 року та постанову Третього апеляційного адміністративного суду від 30 травня 2019 року залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною та оскарженню не підлягає.

...........................

...........................

...........................

С.Г. Стеценко
В.М. Шарапа 
 Л.В. Тацій ,
Судді Верховного Суду