ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

13 лютого 2020 року 	м. Дніпро	справа № 280/3198/19	

головуючий суддя І інстанції –Сіпака А.В. 

Третій апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
головуючого судді (доповідача) Іванова С.М.,
                               суддів:  Панченко О.М., Чередниченка В.Є.,     
розглянувши в порядку письмового провадження в місті Дніпрі апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області на рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року в адміністративній справі № 280/3198/19 за позовом   ОСОБА_1  до  Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області про  визнання протиправними та скасування припису і постанови,-  

ВСТАНОВИВ:
ОСОБА_1  звернулась до суду з адміністративним позовом до Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області, в якому просила:
- визнати протиправною та скасувати постанову по справі про адміністративне правопорушення № 48 від 19.06.2019;
- визнати протиправним та скасувати Припис від 31.05.2019 року № 46 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт.
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року адміністративний позов ОСОБА_1  було задоволено. 
Визнано протиправною та скасовано постанову по справі про адміністративне правопорушення від 19.06.2019 року № 48, винесену головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненок Р.В.
Визнано протиправним та скасовано припис від 31.05.2019 року № 46, винесений головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу №1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненок Р.В. 
Вирішено питання щодо розподілу судових витрат.
Не погодившись з рішенням суду першої інстанції, Державна архітектурно-будівельна інспекція України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області звернулась з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення скасувати та прийняти нове, яким в задоволенні адміністративного позову відмовити.
В обґрунтування апеляційної скарги відповідач зазначив, що замовником будівництва, в розумінні містобудівного законодавства, слід розуміти особу, яка на законних підставах володіє об`єктом будівництва, на якому має намір виконувати будівельні роботи та має у власності або в користуванні земельну ділянку. Зауважено, що під час проведення перевірки було встановлено факт самочинного будівництва, а саме виконання позивачем будівельних робіт без права на їх виконання.
ОСОБА_1 було подано відзив на апеляційну скаргу, в якому посилаючись на обґрунтованість висновків суду першої інстанції, остання просила апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції залишити без змін.
Розгляд справи здійснено в порядку письмового провадження на підставі ст. 311 КАС України.
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, колегія суддів  вважає, що апеляційна скарга підлягає частковому задоволенню, з наступних підстав.
Як встановлено судом першої інстанції, Долинською сільською радою Запорізького району Запорізької області на адресу відповідача було направлено лист від 11.04.2019 року № 06-21/0653 «Щодо проведення перевірки», в якому сільська рада просила повторно здійснити державний архітектурно-будівельний контроль незаконного будівництва за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Розумівка, вул. Миру, 18.
30 травня 2019 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Запорізькій області проведено позапланову перевірку щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил на об`єкті: «Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами» АДРЕСА_1 Розумівка, вул. Миру, 18, на підставі якої було складено акт від 30.05.2019 року № 197.
За результатом проведеної перевірки, відповідачем було встановлено, що власником обєкту будівництва «Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами» за адресою: АДРЕСА_1 , літ «А» є гр. ОСОБА_2 . Відповідно до опису нерухомого майна на земельній ділянці на момент дарування було розташовано житловий будинок - літ. «А», вбиральня – літ. «У», вбиральня літ. «У1». Уповноваженою особою за довіреністю гр. Кириченко Ю.О. на прибудинковій території даного будинку розпочато будівництво господарської споруди. Згідно інформації відображеної в технічному паспорті ТОВ Бюро технічної інвентаризації, станом на 25.07.2018 сарай літ. «Ф» значиться, як самочинно збудований (недобудова). Відповідно до єдиного реєстру документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів, інформація стосовно даного об`єкту відсутня. Дані факти свідчать про виконання будівельних робіт господарської споруди (сарай літ. «Ф») гр. ОСОБА_1 без права на їх виконання.
На підставі наведеного, 31.05.2019 року Департаментом Державної архітектурно-будівельної інспекції України у Запорізькій області було складено припис № 46 про зупинення підготовчих та будівельних робіт, які не відповідають законодавству, будівельним нормам, державним стандартам і правилам, архітектурним вимогам, затвердженим проектним рішенням, технічним умовам та іншим нормативно-правовим актам, виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або без отримання дозволу на виконання будівельних робіт, у якому вимагалось з 31.05.2019 зупинити будівельні роботи на обєкті «Житловий будинок з господарськими будівлями та спорудами» за адресою: Запорізька область, Запорізький район, с. Розумівка, вул. Миру, 18, до отримання права на виконання будівельних робіт у відповідності до вимог чинного законодавства. Привести зазначений обєкт у відповідність до вимог чинного законодавства.
Також, 31.05.2019 головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу № 1 Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області Черненок Р.В.  було складено протокол про адміністративне правопорушення.
На підставі вказаного протоколу, 19.06.2019 року відповідачем було прийнято постанову по справі про адміністративне правопорушення № 48, відповідно до якої за порушення ч. 1 ст. 34, ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», п. 5, 11 Порядку виконання підготовчих та будівельних робіт, ОСОБА_1 було  визнано винною у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч. 4 ст. 96 КУпАП та накладено адміністративне стягнення у вигляді штрафу у розмірі 5950 грн.   
Не погодившись з обґрунтованістю прийняття наведених припису та постанови, позивач звернулась до суду з метою захисту своїх порушених прав та інтересів.
Вирішуючи спір між сторонами та задовольняючи позовні вимоги, суд першої                                                               інстанції виходив з того, що спірні постанова та припис підлягають скасуванню як протиправні, у зв`язку з тим, що складені відносно неналежної особи.
Суд апеляційної інстанції  погоджується з висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» державний архітектурно-будівельний контроль - це сукупність заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» замовник має право виконувати будівельні роботи після подання замовником повідомлення про початок виконання будівельних робіт відповідному органу державного архітектурно-будівельного контролю - щодо об`єктів будівництва, які за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), та щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта та які не потребують отримання дозволу на виконання будівельних робіт, згідно з переліком об`єктів будівництва, затвердженим Кабінетом Міністрів України. Форма повідомлення про початок виконання будівельних робіт та порядок його подання визначаються Кабінетом Міністрів України.
Згідно ч.ч. 1, 2 ст. 36 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» право на виконання підготовчих робіт (якщо вони не були виконані раніше згідно з повідомленням про початок виконання підготовчих робіт) і будівельних робіт на об`єктах, що за класом наслідків (відповідальності) належать до об`єктів з незначними наслідками (СС1), об`єктах, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, надається замовнику та генеральному підряднику чи підряднику (у разі якщо будівельні роботи виконуються без залучення субпідрядників) після подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт.
Виконувати будівельні роботи без подання повідомлення про початок виконання будівельних робіт забороняється.
Отримання замовником інших документів дозвільного характеру для виконання будівельних робіт, крім направлення повідомлення про початок виконання будівельних робіт до відповідного органу державного архітектурно-будівельного контролю, відповідно до частини першої цієї статті, не вимагається.
Процедура здійснення заходів, спрямованих на дотримання замовниками, проектувальниками, підрядниками та експертними організаціями (далі - суб`єкти містобудування) вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил під час виконання підготовчих та будівельних робіт, визначена Порядком здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.05.2011 року № 553 (далі – Порядок № 553).
Згідно п. 5 Порядку № 553, державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом.
Згідно п.п. 16, 17, 19, 20 Порядку № 533, за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком. 
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком. 
Припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.  Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку. 
Відповідно до ч. 4 ст. 96 Кодексу України про адміністративні правопорушення (далі – КУпАП), виконання будівельних робіт без подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт щодо об`єктів, будівництво яких здійснюється на підставі будівельного паспорта, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні тягнуть за собою накладення штрафу від двохсот п`ятдесяти до трьохсот п`ятдесяти неоподатковуваних мінімумів доходів громадян.
Зі змісту зазначених правових приписів вбачається, що замовник наділяється правом на проведення будівельних робіт після подання повідомлення про початок виконання зазначених робіт. Проведення будівельних робіт без подання зазначеного повідомлення, а також наведення недостовірних даних у такому повідомленні - є адміністративним правопорушення, за вчинення якого на особу накладається адміністративне стягнення у вигляді штрафу.
Як свідчать встановлені обставини справи, підставою для прийняття спірних припису та постанови про накладення адміністративного стягнення були висновки відповідача, відносно протиправного виконання позивачем будівельних робіт з будівництва господарської споруди (сарай літ. «Ф») за адресою: АДРЕСА_1 , без права на їх виконання.
Встановивши зміст спірних правовідносин, колегія суддів апеляційного суду не погоджується з зазначеним, з огляду на наступне.
Відповідно до ст. 245 КУпАП, завданнями провадження в справах про адміністративні правопорушення є: своєчасне, всебічне, повне і об`єктивне з`ясування обставин кожної справи, вирішення її в точній відповідності з законом, забезпечення виконання винесеної постанови, а також виявлення причин та умов, що сприяють вчиненню адміністративних правопорушень, запобігання правопорушенням, виховання громадян у дусі додержання законів, зміцнення законності.
Згідно ст. 254 КУпАП, про вчинення адміністративного правопорушення складається протокол уповноваженими на те посадовою особою або представником громадської організації чи органу громадської самодіяльності.
Протокол про адміністративне правопорушення, у разі його оформлення, складається не пізніше двадцяти чотирьох годин з моменту виявлення особи, яка вчинила правопорушення, у двох примірниках, один із яких під розписку вручається особі, яка притягається до адміністративної відповідальності.
За приписами ст. 256 КУпАП, у протоколі про адміністративне правопорушення зазначаються: дата і місце його складення, посада, прізвище, ім`я, по батькові особи, яка склала протокол; відомості про особу, яка притягається до адміністративної відповідальності (у разі її виявлення); місце, час вчинення і суть адміністративного правопорушення; нормативний акт, який передбачає відповідальність за дане правопорушення; прізвища, адреси свідків і потерпілих, якщо вони є; пояснення особи, яка притягається до адміністративної відповідальності; інші відомості, необхідні для вирішення справи. Якщо правопорушенням заподіяно матеріальну шкоду, про це також зазначається в протоколі.
Протокол підписується особою, яка його склала, і особою, яка притягається до адміністративної відповідальності; при наявності свідків і потерпілих протокол може бути підписано також і цими особами.
У разі відмови особи, яка притягається до адміністративної відповідальності, від підписання протоколу, в ньому робиться запис про це. Особа, яка притягається до адміністративної відповідальності, має право подати пояснення і зауваження щодо змісту протоколу, які додаються до протоколу, а також викласти мотиви свого відмовлення від його підписання.
Отже, при розгляді справи про адміністративне правопорушення, виходячи з його правової природи та завдання, уповноважена особа має всебічно, повно і об`єктивно з`ясувати обставини справи, зокрема, на підставі належних доказів, які підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення.
Як вбачається з наявного в матеріалах справи договору дарування від 21.01.2010 року, ОСОБА_3 подарувала належний на праві приватної власності, а ОСОБА_2 прийняла у дар житловий будинок АДРЕСА_1 , АДРЕСА_2 на земельній ділянці площею 3248 кв.м. На вказаній земельній ділянці розташовано: «А» - житловий будинок, цегла, житловою площею – 99.5 кв.м., «У1» - вбиральня, № 2 – паркан, І –замощення, «У» - вбиральня.
В свою чергу, відповідно до наявної в матеріалах справи довіреності, виданої 23.04.2018 в Королівстві Іспанія, місто Малага, ОСОБА_2 уповноважила ОСОБА_1 , зокрема, здійснювати управління, користування та розпорядження всім належним її рухомим (крім транспортних засобів) та нерухомим майном.
Відтак, з огляду на наведені документи, ОСОБА_1 уповноважена здійснювати управління, користування та розпорядження всім нерухомим майном ОСОБА_2 , до якого, зокрема відноситься, належна останній, земельна ділянка та житловий будинок, розташовані за адресою:   
АДРЕСА_3 свою чергу, з матеріалів справи вбачається, що відповідачем не було надано до суду жодних доказів, в розумінні приписів ст.ст. 73-78 КАС України, які б підтверджували факт, саме безпосереднього виконання позивачем будівельних робіт, під час виїзду на об`єкт. 
При цьому, доказів того, що господарська будівля була побудована, саме позивачем, відповідачем також надано не було.
Щодо поданих позивачем копій фотографій недобудованої будівлі, які на думку останнього, підтверджують факт будівництва сараю, саме позивачем, то колегія суддів апеляційного суду зазначає, що відповідно до наявної в матеріалах справи, копії заяви ОСОБА_2 , поданої 14.07.2010 року до Розумівської сільської ради Запорізького району Запорізької області, остання просила надати дозвіл на будівництво господарської споруди (сараю) з погребом на земельній ділянці, яка знаходиться за адресою: АДРЕСА_4 .
Також, рішенням 37 сесії шостого скликання Розумівської сільської ради Запорізької області № 6 від 26.03.2015 було надано дозвіл гр. ОСОБА_2 на виготовлення технічної документації із землеустрою щодо відновлення та встановлення меж земельної ділянки площею 0,2500 га для будівництва та обслуговування житлового будинку, господарських будівель, споруд в натурі на місцевості, розташованої в АДРЕСА_4 .  
Відтак, виходячи зі змісту наведених документів та недоведеності факту, саме безпосереднього виконання позивачем будівельних робіт, наведені копії фотографій недобудованої будівлі не є належними доказами, в межах спірних правовідносин та не підтверджують факт вчинення адміністративного правопорушення, саме ОСОБА_1 .
Таким чином, проаналізувавши встановлені обставини справи у сукупності, суд апеляційної інстанції погоджується з висновками суду першої інстанції, що при прийнятті спірних припису та  постанови по справі про адміністративне правопорушення, відповідач не діяв на підставі, у межах повноважень та у спосіб, які передбачені чинним законодавством, що свідчить про наявність правових підстав для їх скасування.
При цьому, як вбачається зі змісту оскаржуваного рішення, суд першої інстанції, за результатом вирішення спірних правовідносин, визнав протиправними та скасував постанову по справі про адміністративне правопорушення від 19.06.2019 року № 48 та припис від 31.05.2019 року № 46, однак не закрив провадження у справі.
Відповідно до ч. 3 ст. 286 КАС України, за наслідками розгляду справи з приводу рішень, дій чи бездіяльності суб`єктів владних повноважень у справах про притягнення до адміністративної відповідальності місцевий загальний суд як адміністративний має право: 1) залишити рішення суб`єкта владних повноважень без змін, а позовну заяву без задоволення; 2) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і надіслати справу на новий розгляд до компетентного органу (посадової особи); 3) скасувати рішення суб`єкта владних повноважень і закрити справу про адміністративне правопорушення; 4) змінити захід стягнення в межах, передбачених нормативним актом про відповідальність за адміністративне правопорушення, з тим, однак, щоб стягнення не було посилено, а відповідно визнанням протиправним та скасуванням рішення суб`єкта владних повноважень у справі фактично охоплюються і вимоги щодо визнання протиправними дій по складанню оскаржуваної постанови, тому як при прийнятті зазначеного рішення, останнім надається відповідна правова оцінка, що свідчить про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог в цій частині.
Отже, виходячи з зазначених правових приписів, у разі визнання протиправною постанови у справі про притягнення до адміністративної відповідальності, належним способом захисту прав позивача є скасування такої постанови та закриття справи про адміністративне правопорушення.
Відтак, колегія суддів апеляційного суду дійшла висновку, що рішення суду першої інстанції підлягає зміні, шляхом доповнення його резолютивної частини, абзацом наступного змісту: «Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно  ОСОБА_1 ». В іншій частині рішення  суду першої інстанції слід залишити без змін.
Відповідно до ч. 4 ст. 317 КАС України, зміна судового рішення може полягати в доповненні або зміні його мотивувальної та (або) резолютивної частини.
Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 311, ст.  315, ст. 317 КАС України суд, -

ПОСТАНОВИВ :
Апеляційну скаргу Державної архітектурно-будівельної інспекції України в особі Департаменту державної архітектурно-будівельної інспекції у Запорізькій області – задовольнити частково.
Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року в адміністративній справі № 280/3198/19– змінити, доповнивши його резолютивну частину абзацом наступного змісту: «Закрити провадження у справі про адміністративне правопорушення, відносно ОСОБА_1 ».
В іншій частині рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 12.09.2019 року – залишити без змін.
Постанова Третього апеляційного адміністративного суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню в касаційному порядку до Верховного Суду не підлягає на підставі ч. 3 ст. 272, п. 2 ч. 5 ст. 328 КАС України. 

Головуючий - суддя                                                                      С.М. Іванов 

                               суддя                                                                      О.М. Панченко 

                               суддя                                                                      В.Є. Чередниченко