КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ  СУД
ПОСТАНОВА
І М Е Н Е М          У К Р А Ї Н И
14 січня 2020 року
м. Київ
справа № 380/951/19
провадження № 22-ц/824/1756/2020
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
головуючого судді - Писаної Т.О.
суддів - Приходька  К.П., Журби С.О.
за участю секретаря судового засідання -  Костецької М.М.
розглянув у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Тетіївського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року по справі за позовом ОСОБА_2 до виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини, -
                                                В С Т А Н О В И В:
У липні 2019 року ОСОБА_2 заявила позов до Виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку у порядку статті 1270 Цивільного кодексу України (надалі - ЦК України) для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини.
В обґрунтування позову зазначала, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла її баба ОСОБА_3 .  За життя вона склала заповіт на користь її батька ОСОБА_4 , який помер ІНФОРМАЦІЯ_2 , тобто раніше своєї матері.
Після смерті сина ОСОБА_3 склала новий заповіт від 13 березня 2017 року на користь матері позивача - ОСОБА_5 , який  рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 04 липня 2019 року був визнаний недійсним.
ОСОБА_2 вважає, що з моменту відкриття спадщини за ОСОБА_3 у неї були відсутні підстави для звернення із заявою про прийняття спадщини, оскільки її мати за заповітом мала б прийняти спадщину. Але оскільки рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 04 липня 2019 року заповіт було визнано недійсним, вважає, що порушені її права на спадкування за правом представлення частини спадщини, яка належала б за законом її батькові, як би він був живий на час відкриття спадщини після смерті ОСОБА_3 .
Позивач вважає, що вказані обставини є такими, що свідчать про поважність причин пропуску строку для подання заяви про прийняття спадщини.
Рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року позовні вимоги ОСОБА_2 до виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку, достатнього для подання заяви про прийняття спадщини задоволено.
Визначено ОСОБА_2 , ІНФОРМАЦІЯ_3 , ідентифікаційний номер НОМЕР_1 , жительці АДРЕСА_1 , додатковий строк три місяці для подання до нотаріальної контори заяви про прийняття спадщини, яка залишилась після смерті ОСОБА_3 , смерть якої настала ІНФОРМАЦІЯ_1 в с. Тайниця Тетіївського району Київської області.
Не погоджуючись із указаним рішенням, ОСОБА_1 , який є дядьком позивача і сином померлої ОСОБА_3 звернувся до суду із апеляційною скаргою, в якій просив скасувати оскаржуване рішення та ухвалити нове рішення, яким у задоволені позову відмовити.
У доводах апеляційної скарги скаржник заперечує проти наявності підстав для задоволення позову, оскільки він є спадкоємцем першої черги за заповітом, вирішення цього спору безпосередньо стосується його прав та впливає на обсяг майна, яке ним успадковане, однак він у порушення норм процесуального права залучений до участі справи не був.
18 жовтня 2019 року до Київського апеляційного суду від ОСОБА_2 надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому остання просила залишити апеляційну скаргу без задоволення, а оскаржуване рішення залишити без змін.
Зазначала, що суд першої інстанції належним чином проаналізував матеріали справи і зробив висновок про доцільність визначення їй додаткового строку достатнього для подання заяви про прийняття спадщини.
В судове засідання позивач ОСОБА_2 та скаржник ОСОБА_1 не з`явились, про розгляд справи належним чином повідомлені, про причини неявки суд не повідомляли.
Представник відповідача Тетіївської міської ради у судове засідання не з`явився, однак 28 жовтня 2019 року до Київського апеляційного суду від представника Виконавчого комітету Тетіївської міської ради надійшло клопотання, в якому остатній просить розглядати справу без їх участі та зазначає, що доводи апеляційної скарги вони підтримують.
Колегія суддів вважає за можливе розглядати справу у відсутність осіб, які не з`явилися у судове засідання на підставі частини 2 статті 372 ЦПК України.
Судова колегія, заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши матеріали справи, обговоривши доводи апеляційної скарги, дійшла висновку, що апеляційна скарга підлягає задоволенню з наступних підстав.
Відповідно до статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Частиною 1 статті 367 ЦК України передбачено, що суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково доданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно із частиною 1 статті 376 ЦК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є: неповне з`ясування обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Судами встановлено, що ІНФОРМАЦІЯ_1   померла ОСОБА_3 , яка за життя склала заповіт на користь свого сина ОСОБА_4 , який помер раніше ніж спадкодавиця, а потім було укладено інший заповіт на користь ОСОБА_5 , який рішенням Тетіївського районного суду Київської області від 04 липня 2019 року було визнано недійсним.
Відповідно до статті 1270 ЦК України для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини. Якщо виникнення у особи права на спадкування залежить від неприйняття спадщини або відмови від її прийняття іншими спадкоємцями, строк для прийняття нею спадщини встановлюється у три місяці з моменту неприйняття іншими спадкоємцями спадщини або відмови від її прийняття. Якщо строк, що залишився, менший як три місяці, він продовжується до трьох місяців.
Згідно із частиною 1 статті 1254 ЦК України заповідач має право у будь-який час скасувати заповіт.
Частиною 4 статті 1257 ЦК України передбачено, що у разі недійсності заповіту спадкоємець, який за цим заповітом був позбавлений права на спадкування, одержує право на спадкування за законом на загальних підставах.
Оскільки обставин, передбачених указаною частиною 4 статті 1254 ЦК України не встановлено, спадкування після смерті ОСОБА_3 має відбуватись за заповітом.
Звертаючись із даним позовом до суду позивач зазначила відповідачем лише Виконавчий комітет Тетіївської міської ради. Однак, як вбачається із доводів апеляційної скарги, спадкоємцем першої черги за законом після смерті ОСОБА_3 є її син ОСОБА_1 . Указані обставини були встановлені у рішенні Тетіївського районного суду Київської області від  04 липня 2019 року, копія судового рішення наявна у матеріалах справи.
Тому обов`язком суду було відповідно до статті 51 ЦПК України роз`яснити позивачеві право на залучення у якості відповідача ОСОБА_1 як спадкоємця за законом та наслідки не вчинення відповідачем вказаних дій.
За таких обставин є помилковим висновок суду першої інстанції про наявність підстав для задоволення позову до відповідача, який не є належним.
Відповідно до пункту 4 частини 1 статті 376 ЦПК України підставами для скасування судового рішення повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни судового рішення є порушення норм процесуального права або неправильне застосування норм матеріального права.
Згідно із пунктом 4 частини 3 статті 376 ЦПК України порушення норм процесуального права є обов`язковою підставою для скасування судового рішення суду першої інстанції та ухвалення нового судового рішення, якщо суд прийняв судове рішення про права, свободи, інтереси та (або) обов`язки осіб, що не були залучені до участі у справі.
Керуючись статтями 367, 368, 374, 376, 381-384 ЦПК України, Київський апеляційний суд, -
                                                  П О С Т А Н О В И В:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задовольнити.
Рішення Тетіївського районного суду Київської області від 15 серпня 2019 року скасувати.
У задоволені позову ОСОБА_2 до виконавчого комітету Тетіївської міської ради про визначення додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає, окрім випадків, передбачених статтею 389 ЦПК України.
 
Головуючий                                                                          Т.О. Писана
Судді                                                                                       К.П. Приходько
                                                                                                 С.О. Журба