ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

10 лютого 2020 року	Львів	Справа № 500/1091/19 пров. № 857/12226/19	

Восьмий апеляційний адміністративний суд в складі:
головуючого судді:                                        Глушка І.В.,
суддів:                                                             Довгої О.І., Запотічного І.І.,
за участю секретаря судового засідання:    Омеляновської Л.В.,

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м.Львові апеляційну скаргу Тернопільського державного науково-технічного підприємства "Промінь" на рішення  Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року, ухвалене суддею Баранюк А.З. у м. Тернопіль, повний текст якого складений 30 вересня 2019 року, у справі №500/1091/19 за адміністративним позовом Тернопільського державного науково-технічного підприємства "Промінь" до Головного управління ДПС у Тернопільській області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача – Управління державної реєстрації Тернопільської міської ради, про визнання протиправним та скасування податкового повідомлення-рішення, -

                                                      ВСТАНОВИВ:

13 травня 2019 року позивач – Тернопільське державне науково-технічне підприємство "Промінь" звернувся до суду із позовом до відповідача – Головного управління ДПС у Тернопільській області, з участю третьої особи, яка не заявляє самостійних вимог на предмет спору, на стороні позивача – Управління державної реєстрації Тернопільської міської ради, у якому просив визнати протиправним та скасувати податкові повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Тернопільській області від 15.02.2019 №0012095405.
В обґрунтування позовних вимог позивач вказує на те, що підприємство було позбавлене можливості своєчасної реєстрації податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних та дотримання граниних строків реєстрації податкових накладних не залежало від його волі, що вказує на відсутність вини у порушенні граничних строків  реєстрації податкових накладних, і, як наслідок, підприємство не може бути притягнуте до фінансової відповідальності.

Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.

Не погоджуючись з вказаним судовим рішенням, позивач оскаржив його в апеляційному порядку. Вважає, що оскаржуване рішення ухвалене з неповним з`ясуванням обставин, що мають значення для справи, з порушенням норм матеріального та процесуального права та підлягає скасуванню з підстав, викладених у апеляційній скарзі. Просить скасувати оскаржуване судове рішення та ухвалити нове, яким позовні вимоги задовольнити.

В судове засідання сторони не з`явились, хоча були повідомлені належним чином про час та місце розгляду справи у суді, а тому суд вважає за можливе розглянути справу без їх участі та відповідно до вимог ч.4 ст.229 Кодексу адміністративного судочинства України фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснювати.

Заслухавши суддю-доповідача, обговоривши доводи апеляційної скарги, перевіривши матеріали справи, колегія суддів приходить до висновку, що в задоволенні апеляційної скарги слід відмовити з наступних підстав.
Так, судом першої інстанції достовірно встановлено, матеріалами справи підтверджено, що 17.01.2019 Головним Управлінням ДФС у Тернопільській області проведено камеральну перевірку даних, податкової звітності з податку на додану вартість та даних Єдиного реєстру податкових накладних ТД НТП “Промінь” за період з 20.02.2018 по 03.01.2019, 
Перевіркою встановлено порушення вимог пункту 201.10 статті 201 ПК України, а саме: порушено граничні терміни реєстрації таких податкових накладних в ЄРПН. Відповідальність платника передбачена пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України, про що складено акт №285/19-00-54-05/14040960 від 17.01.2019 (а.с. 7-8).
На підставі зазначеного акту перевірки Головним управлінням ДФС у Тернопільській області прийнято податкове повідомлення - рішення від 15.02.2019 №0012095405, яким ТД НТП “Промінь” нараховано штрафні санкції в сумі 21705,02 грн (о.с. 9).
Позивачем податкове повідомлення-рішення оскаржено в адміністративному порядку. За наслідками розгляду скарги ТД НТП “Промінь” на податкове повідомлення-рішення Головного управлінням ДФС у Тернопільській області від 15.02.2019 №0012095405 (вх. ДФС №8336/6 від 05.03.2019) Державною фіскальною службою України прийнято рішення про результати розгляду скарги від 26.04.2019, яким податкове повідомлення-рішення залишено без змін, а скаргу - без задоволення (а.с.11- 13).
Позивач, вважаючи податкове повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Тернопільській області №0012095405 від 15.02.2019 проправним, звернувся до суду з вимогою про його скасування.

Надаючи юридичну оцінку спірним правовідносинам, що виникли між сторонами у справі, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції вірно застосував норми матеріального та процесуального права, з огляду на таке.
Відповідно до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та Законами України.
Відносини, що виникають у сфері справляння податків і зборів, зокрема, вичерпний перелік податків та зборів, що справляються в Україні, та порядок їх адміністрування, платників податків та зборів, їх права та обов`язки, компетенцію контролюючих органів, повноваження і обов`язки їх посадових осіб під час здійснення податкового контролю, а також відповідальність за порушення податкового законодавства регулює Податковий кодекс України №2755-VI від 02.12.2010 (далі – ПК України).
Згідно з підпунктом 20.1.4 пункту 20.1 статті 20 Податкового кодексу України, в редакції чинній на час виникнення спірних правовідносин, контролюючі органи мають право проводити відповідно до законодавства перевірки і звірки платників податків.
Відповідно до підпункту 62.1.3. пункту 62.1 статті 62 ПК України податковий контроль здійснюється шляхом перевірок та звірок відповідно до вимог цього Кодексу, а також перевірок щодо дотримання законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи, у порядку, встановленому законами України, що регулюють відповідну сферу правовідносин.
Згідно з положеннями статті 75 ПК України контролюючі органи мають право проводити камеральні перевірки. Камеральною вважається перевірка, яка проводиться у приміщенні контролюючого органу виключно на підставі даних, зазначених у податкових деклараціях (розрахунках) платника податків та даних системи електронного адміністрування податку на додану вартість (даних центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері казначейського обслуговування бюджетних коштів, в якому відкриваються рахунки платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, даних Єдиного реєстру податкових накладних та даних митних декларацій), а також даних Єдиного реєстру акцизних накладних та даних системи електронного адміністрування реалізації пального.
Предметом камеральної перевірки може бути, зокрема, своєчасність реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних.
Пунктом 76.1 статті 76 ПК України встановлено, що камеральна перевірка проводиться посадовими особами контролюючого органу без будь-якого спеціального рішення керівника (його заступника або уповноваженої особи) такого органу або направлення на її проведення.
Таким чином, метою камеральної перевірки є виявлення в даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які вказують на допущені платником податків порушення термінів реєстрації податкових накладних, відповідальність за що передбачена статтею 120-1 ПК України.
За визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК України єдиний реєстр податкових накладних - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Так, з 01.01.2015 набрав чинності Закон України “Про внесення змін до Податкового кодексу України та деяких законодавчих актів України щодо податкової реформи” від 28.12.2014 №71-VIII, яким запроваджено нові правила функціонування системи електронного адміністрування податку на додану вартість та пункт 11 підрозділу 2 Розділу ХХ “Перехідні положення” Податкового кодексу України доповнено абзацом 8 такого змісту: “З 1 лютого 2015 року реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних підлягають всі податкові накладні та розрахунки коригування до податкових накладних (у тому числі які не надаються покупцю, виписані за операціями з постачання товарів/послуг, які звільнені від оподаткування) незалежно від розміру податку на додану вартість в одній податковій накладній/розрахунку коригування”.
Пунктом 201.10 статті 201 ПК України встановлено, що при здійсненні операцій з постачання товарів/послуг платник податку - продавець товарів/послуг зобов`язаний в установлені терміни скласти податкову накладну, зареєструвати її в Єдиному реєстрі податкових накладних та надати покупцю за його вимогою.
Підтвердженням продавцю про прийняття його податкової накладної та/або розрахунку коригування до Єдиного реєстру податкових накладних є квитанція в електронному вигляді у текстовому форматі, яка надсилається протягом операційного дня. 
Датою та часом надання податкової накладної та/або розрахунку коригування в електронному вигляді до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, є дата та час, зафіксовані у квитанції.
Реєстрація податкових накладних та/або розрахунків коригування до податкових накладних у Єдиному реєстрі податкових накладних повинна здійснюватися з урахуванням граничних строків: для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 1 по 15 календарний день (включно) календарного місяця, - до останнього дня (включно) календарного місяця, в якому вони складені; для податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних, складених з 16 по останній календарний день (включно) календарного місяця, - до 15 календарного дня (включно) календарного місяця, наступного за місяцем, в якому вони складені; для розрахунків коригування, складених постачальником товарів/послуг до податкової накладної, що складена на отримувача - платника податку, в яких передбачається зменшення суми компенсації вартості товарів/послуг їх постачальнику, - протягом 15 календарних днів з дня отримання такого розрахунку коригування до податкової накладної отримувачем (покупцем). У разі порушення таких строків застосовуються штрафні санкції згідно з цим Кодексом.
Згідно з пунктом 120-1.1 статті 120-1 ПК України порушення платниками податку на додану вартість граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу, для реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування до такої податкової накладної в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкової накладної, що не надається отримувачу (покупцю), складеної на постачання товарів/послуг для операцій: які звільнені від оподаткування або які оподатковуються за нульовою ставкою) тягне за собою накладення на платника податку на додану вартість, на якого відповідно до вимог статей 192 та 201 цього Кодексу покладено обов`язок щодо такої реєстрації, штрафу в розмірі: 10 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації до 15 календарних днів; 20 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 16 до 30 календарних днів; 30 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 31 до 60 календарних днів; 40 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації від 61 до 365 календарних днів; 50 відсотків суми податку на додану вартість, зазначеної в таких податкових накладних/розрахунках коригування, - у разі порушення строку реєстрації на 366 і більше календарних днів.

В обгрунтування протиправності оскаржуваного рішення контролюючого органу скаржник вказує на те, що реєстрація позивачем податкових накладних за період з лютого по жовтень 2018 року в Єдному реєстрі податкових накладних після спливу граничних строків реєстрації не підпадає під поняття податкового правовопорушення, так як реєстрація податкових накладних не була здійснена позивачем в рамках встановлених законодавством строків ненавмисно у зв`язку із відсутністю можливості здійснити таку реєстрацію.

Суд апеляційної інстанції, здійснивши перевірку рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень щодо відповідності визначеним ч. 2  ст. 2 КАС України критеріям, вважає за необхідне зазначити наступне.
Відповідно до ч. 1 ст. 72 КАС України доказами в адміністративному судочинстві є будь-які дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин (фактів), що обґрунтовують вимоги і заперечення учасників справи, та інші обставини, що мають значення для правильного вирішення справи. 
Згідно ч.1 ст.77 КАС України, кожна сторона повинна довести ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення, крім випадків, встановлених статтею 78 цього Кодексу.
Відповідно до ч.2 ст.77 КАС України в адміністративних справах про протиправність рішень, дій чи бездіяльності суб`єкта владних повноважень обов`язок щодо доказування правомірності свого рішення, дії чи бездіяльності покладається на відповідача.
Суд оцінює належність, допустимість, достовірність кожного доказу окремо, а також достатність і взаємний зв`язок доказів у їх сукупності (ч.3 ст. 90 КАС України).

З наявних в матеріалах справи доказів судом встановлено, що ухвалою господарського суду Тернопільської області від 23.08.2016 у справі №921/476/16-г/11 було затверджено план санації ТД НТП “Промінь” до порушення провадження у справі про банкрутство, керуючим санації призначено Білана Т.Б., встановлено заборону на порушення справи про банкрутство до 23.08.2017. На підставі вказаної ухвали суду до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців, були внесені відомості про керівника ТД НТП “Промінь”, керуючого санацією ОСОБА_1 (а.с. 14-16).
Ухвалою господарського суду Тернопільської області від 20.10.2017 судом продовжено строк дії процедури санації боржника до порушення у справі про банкрутство на шість місяців - до 23.02.2018. Тобто, 23.02.2018 строк дії процедури санації до порушення провадження у справі про банкрутство закінчився та закінчилися повноваження керуючого санацією Білана Т.Б. 
Наказом Державного концерну “Укроборонпром” №16-к від 20.02.2018 директором Тернопільського державного науково-технічного підприємства “Промінь” призначено Лікаренка А ОСОБА_2 з 21.02.2018 (а.с. 22).
На підставі даного наказу до Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб підприємців та громадських формувань 23.02.2018 було внесено зміни до відомостей про керівника ТД НТП “Промінь” - ОСОБА_3 . Разом з тим, після державної реєстрації змін до відомостей про керівника підприємства, зміни до облікових даних платника податків внесені не були, керівником та головним бухгалтером ТД НТП “Промінь” згідно облікових даних ДФС платника податків залишився Білан Т.Б., однак такі відомості не відповідали фактичним обставинам.
На звернення ТД НТП “Промінь” із відповідною заявою про необхідність виключення із ЄДР запису про ОСОБА_1 , відділом державних реєстраторів Тернопільської міської ради відмовлено в її задоволенні, покликаючись на необхідність надання відповідного                    судового рішення, що набрало законної сили, про припинення повноважень керуючого санацією (а.с. 36-38).
Рішенням Тернопільського окружного адміністративного суду від 13.09.2018 зобов`язано Тернопільську міську раду виключити запис про ОСОБА_1 як керуючого санацією ТД НТП “Промінь” з Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб-підприємців та громадських формувань, яка набрала законної сили 16.10.2018 (а.с.43-46).
15.03.2018 засобами електронного зв`язку позивач надіслав на реєстрацію в Єдиному реєстрі податкових накладних податкову накладну №26 від 16.02.2018 підписану за допомогою ЕЦП ОСОБА_4 І.
Відповідно до квитанції №1 від 15.03.2018 податкову накладну №26 від 16.02.2018 до ЄРПН зазначено: "ДОКУМЕНТ НЕ ПРИЙНЯТО. При необхідності виправте документ та відправте його знову. Виявлені помилки: Блок даних. Невірний підпис - сертифікат відсутній в базі сертифікатів, виданий ОСОБА_3 ” (а.с. 29).
Так, пунктами 12, 13, 14 Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних, що затверджений постановою Кабінету Міністрів України від 29 грудня 2010 року №1246, передбачено, що після надходження податкової накладної та/або розрахунку коригування до ДФС в автоматизованому режимі здійснюється їх розшифрування та проводяться перевірки: відповідності податкової накладної та/або розрахунку коригування затвердженому формату (стандарту); чинності електронного цифрового підпису, порядку його накладення та наявності права підписання посадовою особою платника податку таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; реєстрації особи, що надіслала на реєстрацію податкову накладну та/або розрахунок коригування, платником податку на момент складення та реєстрації таких податкової накладної та/або розрахунку коригування; дотримання вимог, установлених пунктом 192.1 статті 192 та пунктом 201.10 статті 201 Кодексу; наявності помилок під час заповнення обов`язкових реквізитів відповідно до пункту 201.1статті 201 Кодексу; наявності суми податку на додану вартість відповідно до пунктів 200-1.3 і 200-1.9 статті 200-1 Кодексу (для податкових накладних та/або розрахунків коригування, що реєструються після 1 липня 2015 р.); наявності в Реєстрі відомостей, що містяться у податковій накладній, яка коригується; факту реєстрації/зупинення реєстрації/відмови в реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування з такими ж реквізитами; наявності підстав для зупинення реєстрації податкових накладних та/або розрахунків коригування; дотримання вимог Законів України Про електронний цифровий підпис, Про електронні документи та електронний документообіг та Порядку обміну електронними документами з контролюючими органами, затвердженого в установленому порядку.
За результатами перевірок, визначених пунктом 12 цього Порядку, формується квитанція про прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування (далі - квитанція). Квитанція в електронній формі надсилається платнику податку протягом операційного дня та є підтвердженням прийняття або неприйняття, або зупинення реєстрації податкової накладної та/або розрахунку коригування. Примірник квитанції в електронній формі зберігається в ДФС.
Відповідно до пункту 66.2 статті 66 ПК України внесення змін до облікових даних платників податків здійснюється у порядку, встановленому центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування та реалізує державну фінансову політику.
Відповідно до ст.201.10 ПК України порядок ведення Єдиного реєстру податкових накладних встановлюється Кабінетом Міністрів України. Покупець має право звіряти дані отриманої податкової накладної на відповідність із даними Єдиного реєстру податкових накладних. Відсутність факту реєстрації платником податку - продавцем товарів/послуг податкових накладних в Єдиному реєстрі податкових накладних не дає права покупцю на включення сум податку на додану вартість до податкового кредиту та не звільняє продавця від обов`язку включення суми податку на додану вартість, вказаної в податковій накладній, до суми податкових зобов`язань за відповідний звітний період. Виявлення розбіжностей даних податкової декларації та даних Єдиного реєстру податкових накладних є підставою для проведення контролюючими органами документальної позапланової виїзної перевірки продавця та у відповідних випадках покупця товарів/послуг. У разі допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/ покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних (крім податкових накладних/розрахунків коригування, реєстрація яких зупинена згідно з пунктом 201.16 цієї статті) податкової накладної та/або розрахунку коригування покупець/продавець таких товарів/послуг має право додати до податкової декларації за звітний податковий період заяву із скаргою на такого продавця/покупця. Таке право зберігається за ним протягом 365 календарних днів, що настають за граничним терміном подання податкової декларації за звітний (податковий) період, у якому не надано податкову накладну або допущено помилки при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної та/або порушено граничні терміни реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних. До заяви додаються копії товарних чеків або інших розрахункових документів, що засвідчують факт сплати податку у зв`язку з придбанням таких товарів/послуг, або копії первинних документів, складених відповідно до Закону України "Про бухгалтерський облік та фінансову звітність в Україні", що підтверджують факт отримання таких товарів/послуг. Протягом 90 календарних днів з дня надходження такої заяви із скаргою з урахуванням вимог, встановлених підпунктом 78.1.9 пункту   78.1   статті   78   цього   Кодексу, контролюючий орган зобов`язаний провести документальну перевірку зазначеного продавця для з`ясування достовірності та повноти нарахування ним зобов`язань з податку за такою операцією. Податкова накладна, що містить помилки в реквізитах, визначених пунктом 201.1 цієї статті (крім коду товару згідно з УКТЗЕД), які не заважають ідентифікувати здійснену операцію, її зміст (товар/послугу, що постачаються), період, сторони та суму податкових зобов`язань, є підставою для віднесення покупцем сум податку до податкового кредиту.
Таким чином, підставою для неприйняття Головним управлінням ДФС у Тернопільській області податкової накладної №26 від 16.02.2018 слугував невірний підпис (сертифікат відсутній у базі даних). ОСОБА_3 призначений на посаду директора ТД НТП “Промінь” з 21.02.2018, проте, облікові дані ТД НТП “Промінь” як платника податків не були оновлені щодо відомостей про керівника підприємства. 
Водночас протиправність неприйняття вказаної податкової накладної в ЄРПН - не є предметом розгляду у цій адміністративній справі, оскільки позовні вимоги до ДФС України з цього приводу позивачем не заявлені.
Податковими правопорушеннями є протиправні діяння (дія чи бездіяльність) платників податків, податкових агентів, та/або їх посадових осіб, а також посадових осіб контролюючих органів, що призвели до невиконання або неналежного виконання вимог, установлених цим Кодексом та іншим законодавством, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи (Пункт 109.1 статті 109 Податкового кодексу України).
В межах спірних правовідносин підлягають дослідженню обставини щодо наявності (відсутності) підстав для застосування юридичної відповідальності у вигляді штрафу, передбаченого пунктом   120-1.1 статті 120-1 ПК України у зв`язку з порушенням строків реєстрації цих податкових накладних.
Об`єктом камеральної перевірки є, серед іншого, дані Єдиного реєстру податкових накладних. Саме аналізуючи дані цього реєстру у ході проведення камеральної перевірки відповідач встановив порушення позивачем граничних термінів реєстрації податкових накладних, що і стало підставою для накладення штрафу.
Колегія суддів зауважує, що особливості камеральної перевірки полягають у тому, що для її проведення не потрібен наказ керівника податкового органу або інший спеціальний дозвіл чи направлення, не потрібно згоди платника податків, а також його присутності. Метою камеральної перевірки є виявлення в поданій звітності, інших даних систем електронного адміністрування, зокрема Єдиного реєстру податкових накладних, арифметичних та/або методологічних помилок, або інших відомостей, які призвели до заниження/завищення податкових зобов`язань або свідчать про допущені платником податків порушення термінів, порядку реєстрації податкових накладних, акцизних накладних або про неподання (несвоєчасне подання) податкової звітності, відповідальність за що передбачена статтями 120, 120-1, 120-2 ПК України.
Предмет камеральної перевірки в межах спірних правовідносин охоплює питання своєчасності реєстрації податкових накладних. Виявлення контролюючим органом цього порушення не потребує наявності будь-яких документів платника податку або необхідності витребувати такі в останнього, достатніми є дані Єдиного реєстру податкових накладних, дані податкових декларацій та дані системи електронного адміністрування податку на додану вартість.
Аналогічна правова позиція висловлена Верховним Судом у постановах від 25 січня 2019 року (справа №826/1479/17), від 31 липня 2018 року (справа № 804/4056/17), а відповідно до ч.5 ст.242 Кодексу адміністративного судочинства України при виборі і застосуванні норми права до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування норм права, викладені у постановах Верховного Суду.
Із наявних в матеріалів справи доказів судом встановлено та не заперечується скаржником, що всі перелічені в акті камеральної перевірки податкові накладні зареєстровані платником податків з порушенням встановлених ПК України строків, оскільки позивач зареєстрував податкові накладні в ЄДРПН лише після обновлення облікових даних про платника податків в частині зазначення керівника підприємства (а.с.7-8).
Оцінюючи доводи позивача щодо порушення термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних порушені у зв`язку із неможливістю вчасно зареєструвати податкові накладні в Єдиному реєстрі податкових накладних ненавмисно, суд зазначає наступне.
Основні організаційно-правові засади обміну електронними документами між суб`єктами господарювання та ДФС визначає Порядок обміну електронними документами з контролюючими органами, затверджений наказом Міністерства фінансів України від 06.06.2017 № 557, зареєстрований в Міністерстві юстиції України 03.08.2017 за № 959/30827 (далі - Порядок №557).
Згідно з п.1 Розділу ІІІ Порядку №557 юридичні особи, самозайняті особи, податкові агенти, контролюючі органи, органи державної влади, органи місцевого самоврядування набувають статусу СЕД з дати укладення Договору, примірну форму якого визначено у додатку 1 до цього Порядку, шляхом приєднання до нього на підставі Заяви про приєднання до Договору у порядку, визначеному цим розділом. Фізичні особи, які не є самозайнятими особами, автоматично вважаються СЕД та мають право подавати електронні документи до контролюючих органів виключно з використанням ЕЦП.
Відповідно до п.4 Розділу ІІІ Порядку №557 підписувачем Заяви про приєднання до Договору має бути особа, яка згідно з даними Єдиного державного реєстру юридичних осіб, фізичних осіб - підприємців та громадських формувань (далі - Єдиний державний реєстр) є керівником. За наявності електронної печатки на Заяву про приєднання до Договору спочатку накладається ЕЦП, після нього - електронна печатка.
Відтак, відсутність відомостей щодо керівника підприємства в облікових даних платника податків мало наслідком неможливість саме укладання договору позивачем з органом ДФС про визнання електронних документів.
Однак позивачем в обгрунтування протиправності рішення контролюючого органу не надано доказів вжиття сукупності належних та послідовних заходів, спрямованих на недопущення виявлених контролюючим органом порушень.
Крім того, матеріали справи не містять доказів звернення підприємства до фіскального органу за податковою консультацією відповідно до ст.52 ПК України з метою вирішення питання реєстрації податкових накладних протягом лютого - листопада 2018 року. 
В Порядку ведення Єдиного реєстру податкових накладних не міститься                    визначення поняття "реєстрація податкової накладної". Натомість, за визначенням підпункту 14.1.60 пункту 14.1 статті 14 ПК ЄРПН - це реєстр відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування, який ведеться центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну податкову політику, в електронному вигляді згідно з наданими платниками податку на додану вартість електронними документами.
Наведені нормативні положення дають підстави для висновку, що в процедурі внесення інформації (відомостей щодо податкових накладних та розрахунків коригування) до ЄРПН є дві окремі стадії: 1) надання платником податку на додану вартість податкової накладної (розрахунку коригування); 2) прийняття/неприйняття податкової накладної  (розрахунку коригування) та внесення відомостей щодо неї (нього) безпосередньо до ЄРПН. Перша із цих стадій залежить від платника податку на додану вартість і є результатом його дій, тоді як друга - це результат виконання роботи програмного забезпечення, що контролюється ДФС, та/або безпосередніх дій працівників ДФС, на яку (які) платник податку не має впливу.
У цьому контексті встановлена нормою пункту 120-1.1 статті 120-1 ПК відповідальність платника податку на додану вартість за порушення граничного строку, передбаченого статтею 201 цього Кодексу для реєстрації податкової накладної та /або розрахунку коригування  до такої податкової накладної в ЄРПН, у вигляді накладення штрафу може застосовуватися в разі якщо платник податку не надав (не надіслав) податкову накладну (розрахунок коригування) ДФС у строк, встановлений цією статтею.
Аналізуючи наведені правові норми та враховуючи порушення позивачем термінів реєстрації податкових накладних/розрахунків коригування до податкових накладних в ЄДРПН, що мало наслідком винесення оскаржуваного податкового повідомлення-рішення, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог про скасування податкового повідомлення-рішення Головного управління ДФС у Тернопільській області від 15.02.2019 №0012095405, оскільки податковий орган як суб`єкт владних повноважень діяв в межах повноважень та у спосіб що визначені Конституцією та законами України.
Відповідно до частини першої статті 242 Кодексу адміністративного судочинства України, рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим.
Суд першої інстанції повністю виконав вказані вимоги процесуального закону, оскільки до спірних правовідносин вірно застосував норми матеріального та процесуального права, що призвело до ухвалення законного рішення, яке скасуванню не підлягає.

Керуючись статтями 242, 308, 310, 315, 316, 321, 322, 325, 328 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -

                                                       ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Тернопільського державного науково-технічного підприємства "Промінь" залишити без задоволення, а рішення Тернопільського окружного адміністративного суду від 25 вересня 2019 року у справі №500/1091/19 – без змін.   
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, крім випадків, передбачених п.2 ч.5 ст.328 Кодексу адміністративного судочинства України. 

Головуючий суддя	 	І. В. Глушко 	
судді	 	О. І. Довга 	
 	 	І. І. Запотічний  	
Постанова складена в повному обсязі 19.02.2020.