УХВАЛА

27 січня 2020 року 
Київ
справа №9901/21/20
адміністративне провадження №П/9901/21/20

Суддя Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду Гусак  М.  Б., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення, 
УСТАНОВИВ:
16 січня 2020 року ОСОБА_1 звернувся до Верховного Суду з позовом до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів, в якому просить визнати протиправним та скасувати рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 2 липня 2019 року № 213дп-19 про накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури.
Позивач просить розглядати справу за правилами загального позовного провадження, враховуючи значення для нього вказаної справи.
До позову додано заяву про поновлення процесуального строку на звернення до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду, яку обґрунтовано тим, що ухвалою Верховного Суду від 2 вересня 2019 року у справі № 9901/472/19 вказану позовну заяву було повернуто позивачу у зв`язку із відсутністю на ній його підпису. Як зазначено у заяві про поновлення процесуального строку, вказану ухвалу позивачем було отримано лише 19 грудня 2019 року, оскільки, направлена судом на його поштову адресу копія такої ухвали повернулася до суду 9 вересня 2019 року із відміткою «за закінченням терміну зберігання». З огляду на викладене, позивач вказує на те, що він був позбавлений можливості вчасно скористатись своїм правом на оскарження. 

Перевіряючи позовну заяву на відповідність вимогам процесуального закону, доходжу висновку, що позов не відповідає вимогам, передбаченим статтями 160, 161 КАС України, а саме, до нього не додано документ про сплату судового збору, а також зазначені позивачем підстави для поновлення строку на звернення до суду з адміністративним позовом є неповажними. 
Так, згідно з пунктом 3 частини 1 статті 171 КАС України, суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи відповідає позовна заява вимогам, встановленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу.
Частиною 3 статті 161 КАС України передбачено, що до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Згідно із частиною другою  статті 132 КАС України  розмір судового збору, порядок його сплати, повернення і звільнення від сплати встановлюються законом.
Частиною 1 статті 4 Закону України "Про судовий збір" встановлено, що  судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
З даною позовною заявою ОСОБА_1 звернувся до суду у січні 2020 року та заявив одну позовну вимогу немайнового характеру.
Прожитковий мінімум на одну працездатну особу станом на 1 січня 2020 року становить 2102 грн.
Згідно з підпунктом 1 пункту 3 частини 2 статті 4 Закону України "Про судовий збір" за подання фізичною особою до адміністративного суду позову немайнового характеру справляється судовий збір у розмірі 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб. 
Таким чином, розмір судового збору за подання касаційної скарги у цій справі становить 840 грн 80 коп. та підлягає сплаті за наступними реквізитами: отримувач коштів: УК у Печер.р-ні/Печерс.р-н/22030102, Код отримувача (код за ЄДРПОУ) 38004897, Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП) код банку отримувача (МФО) 899998, рахунок отримувача UA288999980313151207000026007, код класифікації доходів бюджету           22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055»), призначення платежу*;101;__________ (реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), на рішення від ______ (Дата оскаржуваного рішення) по справі _________ (Номер справи), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний адміністративний суд) (назва суду, де розглядається справа). При заповненні платіжного документа у графі «Код платника» платником судового збору - юридичною особою зазначається код ЄДРПОУ, а платником - фізичною особою - ідентифікаційний код, а при його відсутності, у зв`язку з релігійними переконаннями, зазначаються його паспортні дані.
При наданні оцінки поважності зазначених позивачем у заяві про поновлення процесуального строку на звернення до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду причин пропуску такого строку беру до уваги таке.  
Згідно з частиною 1 статті 122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Статтею 50 Закону України «Про прокуратуру» встановлено строк оскарження прокурором рішення, прийнятого за результатами дисциплінарного провадження, до адміністративного суду або до Вищої ради правосуддя, який дорівнює одному місяцю з дня вручення йому чи отримання ним поштою копії рішення. 
Частиною п`ятою статті 122 КАС України для звернення до суду у справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби також встановлено місячний строк. 
Пунктом 17 частини 4 статті 4 КАС України визначено, що публічна служба - діяльність на державних політичних посадах, у державних колегіальних органах, професійна діяльність суддів, прокурорів, військова служба, альтернативна (невійськова) служба, інша державна служба, патронатна служба в державних органах, служба в органах влади Автономної Республіки Крим, органах місцевого самоврядування.
Відповідно до частини 6 статті 161 КАС України у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до частини 1 статті 171 КАС України суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, зокрема, чи: позов подано у строк, установлений законом (якщо позов подано з пропущенням встановленого законом строку звернення до суду, то чи достатньо підстав для визнання причин пропуску строку звернення до суду поважними).
Як вбачається з матеріалів адміністративного позову, ОСОБА_1 оскаржує рішення Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів від 2 липня 2019 року № 213дп-19 про накладення на нього дисциплінарного стягнення у виді звільнення з посади в органах прокуратури, яке, як вказав позивач в позові, отримано ним електронною поштою 24 липня 2019 року. 
Ухвалою Верховного Суду від 2 вересня 2019 року у справі № 9901/472/19 вказану позовну заяву було повернуто позивачу як не підписану.
Згідно з Єдиним державним реєстром судових рішень вказану ухвалу було оприлюднено 3 вересня 2019 року.
Крім цього, як зазначив позивач, копію вказаної ухвали судом було надіслано на його поштову адресу, проте, вона повернулася до Верховного Суду 9 вересня 2019 року із відміткою «за закінченням терміну зберігання», а вказану ухвалу позивачем було отримано лише 19 грудня 2019 року.
Відповідних доказів позивач до заяви про поновлення процесуального строку не надав.
Крім цього, звернувшись до суду з позовною заявою лише 16 січня 2020 року, ОСОБА_1 не вказав поважні причини неможливості звернення до суду із позовом та клопотанням про поновлення процесуального строку відразу після отримання ухвали про повернення позову, а також про причини неознайомлення із вказаною ухвалою в Єдиному державному реєстрі судових рішень. Як вказав у своїх рішеннях Європейський суд з прав людини, кожна сторона, яка задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у справі за її участю, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
Частиною 1 статті 123 КАС України встановлено, що у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Відповідно до частин 1, 2 статті 169 КАС України суддя, встановивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їх усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
За таких обставин, позовну заяву слід залишити без руху та надати позивачу строк для усунення її недоліків шляхом подання до суду заяви про поновлення строку звернення до суду, в якій вказати інші підстави для поновлення такого строку, та надати докази поважності причин його пропуску, а також документ про сплату судового збору у розмірі 840 грн 80 коп.
Керуючись статтями  22, 123, 160, 161, 169 КАС України, 
УХВАЛИВ:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Кваліфікаційно-дисциплінарної комісії прокурорів про визнання протиправним та скасування рішення залишити без руху.
Встановити позивачу строк для усунення встановлених судом недоліків позовної заяви  протягом 10 днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк позовна заява разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та не може бути оскаржена.
  Суддя	   	                       М.  Б. Гусак