Ухвала
 
13 лютого 2020 року
м. Київ
 
Справа № 757/13243/17
Провадження № 14-711 цс 19
 
Велика Палата Верховного Суду у складі:
 
судді-доповідача Пророка В. В.,
 
суддів Антонюк Н. О., Бакуліної С. В., Британчука В. В., Гриціва М. І., Гудими Д. А., Данішевської В. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Кібенко О. Р., Князєва В. С., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Уркевича В. Ю., Яновської О. Г.
 
розглянула в порядку письмового провадження заяви представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» — адвоката Леськова Валерія Петровича про відвід суддів Великої Палати Верховного Суду Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Яновської О. Г. від участі у розгляді справи № 757/13243/17 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ратіо Інвест» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» про визнання договорів недійсними та витребування майна та
 
ВСТАНОВИЛА:
 
1.      У березні 2017 року ОСОБА_1 звернувся до суду із зазначеним позовом, у якому просив:
 
-         визнати недійсним договір купівлі-продажу від 20 січня 2017 року земельної ділянки, площею 0,0534 га, призначеної для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 8000000000:82:296:0034, який був посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Павловською Г. О. та зареєстрований в реєстрі за № 11;
 
-         визнати недійсним договір купівлі-продажу від 20 січня 2017 року земельної ділянки, площею 0,0481 га, призначеної для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що розташована за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 8000000000:82:296:0033, який був посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Павловською Г. О. та зареєстрований в реєстрі за № 14;
 
-         визнати недійсним договір купівлі-продажу від 20 січня 2017 року житлового будинку, загальною площею 848,60 кв. м., житловою площею 431,20 кв. м., що розташований за адресою: АДРЕСА_2 , який був посвідчений приватним нотаріусом Дніпровського міського нотаріального округу Павловською Г. О. та зареєстрований в реєстрі за № 8;
 
-         витребувати в Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» (далі — ТОВ «Каунт-Про») на користь ОСОБА_1 :
 
-         земельну ділянку, площею 0,0534 га, призначену для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_1 , кадастровий номер 8000000000:82:296:0034; 
 
-         земельну ділянку, площею 0,0481 га, призначену для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, що знаходиться за адресою: АДРЕСА_3 , кадастровий номер 8000000000:82:296:0033; 
 
-         житловий будинок, загальною площею 848,60 кв. м., що знаходиться за адресою: АДРЕСА_2 ;
 
2.        Рішенням Печерського районного суду міста Києва від 13 березня 2018 року, залишеним без змін постановою Київського апеляційного суду від 08 листопада 2018 року, в задоволенні позову ОСОБА_1 відмовлено.
 
3.        Не погоджуючись із рішеннями судів попередніх інстанцій, у грудні 2018 року позивач подав касаційну скаргу, в якій просить оскаржені судові рішення скасувати та прийняти нове рішення, яким позов про визнання договорів недійсними та витребування майна задовольнити повністю.
 
4.        Ухвалою Верховного Суду у складі судді Касаційного цивільного суду від 07 лютого 2019 року відкрите касаційне провадження у цій справі, а ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 листопада 2019 року справа передана на розгляд Великої Палати Верховного Суду з мотивів, передбачених частиною п`ятою статті 403 ЦПК України. 
 
5.        З огляду на те, що Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду вважає за необхідне відступити від висновку щодо застосування норм права у подібних правовідносинах, викладеного в раніше ухваленому рішенні Касаційного господарського суду, для забезпечення правової визначеності та єдності судової практики Велика Палата Верховного Суду ухвалою від 21 листопада 2019 року прийняла та призначила справу до розгляду в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи за наявними в ній матеріалами.
 
6.        11 лютого 2020 року адвокат Леськов В.П., як представник ТОВ «Каунт-Про», подав до Великої Палати Верховного Суду заяви про відвід суддів Великої Палати Верховного Суду Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Яновської О. Г. від розгляду справи № 757/13243/17.
 
7.        На обґрунтування заявлених відводів ОСОБА_2 посилається на те, що не погоджується з ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 листопада 2019 року про передачу справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду та ухвалою Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2019 року про прийняття та призначення цієї справи до розгляду і наголошує на безпідставності такої передачі та прийняття відповідно. 
 
8.        Перевіривши наведені ОСОБА_2 на обґрунтування заяв про відвід суддів доводи, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку про відсутність підстав для їх задоволення з огляду на таке.
 
9.        Відповідно до частини першої статті 36 Цивільного процесуального кодексу України (далі — ЦПК України) суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо:
1) він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу;
2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі;
3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи;
4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи;
5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
 
10.      Головною метою відводу є гарантування безсторонності суду, зокрема, щоб запобігти упередженості судді (суддів) під час розгляду справи, а мета самовідводу – запобігання будь-яким сумнівам щодо безсторонності судді. Європейський суд з прав людини (далі — ЄСПЛ) зазначає, що «у кожній окремій справі слід вирішувати, чи мають стосунки, що розглядаються, таку природу й такий ступінь, що свідчать про небезсторонність суду». Стосовно відводу (як права сторони його ініціювати) вказано, що «особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного». У випадку ж самовідводу сам суддя повинен бути переконаним, що є достатньо фактів, які свідчать про його безсторонність. Безумовно, сторони можуть побоюватися, що суддя є небезстороннім, але «вирішальним є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими» (рішення від 09 листопада 2006 року у справі «Білуха проти України» (Belukha v. Ukraine), заява № 33949/02).
 
11.      Згідно із частиною четвертою статті 36 ЦПК України незгода сторони з процесуальними рішеннями судді, рішення або окрема думка судді в інших справах, висловлена публічно думка судді щодо того чи іншого юридичного питання не може бути підставою для відводу.
 
12.      Таким чином, указаною нормою визначено, що незгода сторони з процесуальними рішеннями не може бути підставою для відводу.
 
13.      Отже, проаналізувавши заяви адвоката Леськова В.П. про відвід суддів Великої Палати Верховного Суду Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Яновської О. Г. від участі у розгляді справи № 757/13243/17, Велика Палата Верховного Суду дійшла висновку, що доводи цих заяв зводяться до незгоди представника відповідача з процесуальними рішеннями, а саме: ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду від 13 листопада 2019 року про передачу справи № 757/13243/17 на розгляд Великої Палати Верховного Суду та ухвали Великої Палати Верховного Суду від 21 листопада 2019 року про прийняття та призначення цієї справи до розгляду, що унеможливлює задоволення заявлених представником відповідача відводів суддям Великої Палати Верховного Суду.
 
14.      Будь-яких інших підстав для відводу, передбачених статтями 36 та 37 ЦПК України, ОСОБА_2 не вказав.
 
15.      Пунктом 2 розділу II «Прикінцеві та перехідні положення» Закону України від 15 січня 2020 року № 460-IX «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України щодо вдосконалення порядку розгляду судових справ» передбачено: установити, що касаційні скарги на судові рішення, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цим Законом, розглядаються в порядку, що діяв до набрання чинності цим Законом.
 
16.      Таким чином провадження у суді касаційної інстанції за касаційними скаргах, які подані до 07 лютого 2020 року включно, здійснюється відповідно до норм процесуального права, що діяли до набрання чинності зазначеним законом.
 
17.      Відповідно до частини шостої статті 40 ЦПК України, в редакції чинній станом на 07 лютого 2020 року, питання про відвід судді Великої Палати розглядає Велика Палата; у розгляді Великою Палатою питання про відвід не бере участі суддя, якому такий відвід заявлено.
 
18.      Враховуючи власну попередню практику щодо застосування частини шостої статті 40 ЦПК України Велика Палата Верховного Суду вважає, якщо у разі надходження заяви (заяв) про відвід суддям Великої Палати Верховного Суду внаслідок усунення від розгляду питання про відвід суддів, яким заявлено такий відвід, неможливо буде сформувати повноважний склад Великої Палати Верховного Суду така заява (заяви) розглядаються усім складом Великої Палати Верховного Суду включно з суддями, яким заявлено відвід.
 
19.      Окрім наведеного, Велика Палата Верховного Суду також бере до уваги, що в разі задоволення відводу суддям, які складають більшість від її складу, розгляд касаційно] скаргb ОСОБА_1 на рішення Печерського районного суду міста Києва від 13 березня 2018 року та постанову Київського апеляційного суду від 08  листопада 2018 року може не відбутися, оскільки формально не існуватиме складу суду, установленого для цього законом. За такої правової ситуації скаржник може бути позбавлений передбаченого статтею 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод (далі — Конвенція) права на доступ до правосуддя. У поєднанні з наведеними вище аргументами настання такої ситуації є неприпустимим.
 
20.      Щодо заявленого в заяві клопотання про проведення Великою Палатою Верховного Суду судового засідання у цій справі з викликом сторін слід зазначити таке.
 
21.      Частиною першою статті 400 ЦПК України встановлено, що переглядаючи у касаційному порядку судові рішення, суд касаційної інстанції в межах доводів та вимог касаційної скарги, які стали підставою для відкриття касаційного провадження, перевіряє правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
22.      Відповідно до частини першої статті 402 ЦПК України у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу. У разі необхідності учасники справи можуть бути викликані для надання пояснень у справі.
 
23.      Відповідно до частини першої статті 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини» суди застосовують при розгляді справ Конвенцію та практику Європейського суду з прав людини як джерело права.
 
24.      Практика ЄСПЛ з питань гарантій публічного характеру провадження у судових органах у контексті пункту 1 статті 6 Конвенції свідчить про те, що публічний розгляд справи може бути виправданим не в кожному випадку (рішення від 08 грудня 1983 року у справі «Аксен проти Німеччини» («Axen v. Germany»), заява № 8273/78; рішення від 25 квітня 2002 року у справі «Варела Ассаліно проти Португалії» («Varela Assalino v. Portugal»), заява № 64336/01). Так, у випадках, коли мають бути вирішені тільки питання права, розгляд письмових заяв, на думку ЄСПЛ, є доцільнішим, ніж усні слухання і розгляд справи на основі письмових доказів є достатнім. 
 
25.      Велика Палата Верховного Суду створила учасникам процесу належні умови для ознайомлення з рухом справи № 757/13243/17 шляхом надсилання процесуальних документів. Крім того, кожен з учасників справи може користуватися своїми процесуальними правами та обов`язками, визначеними статтею 43 ЦПК України.
 
26.      Бажання сторони у справі викласти під час публічних слухань свої аргументи, які висловлені нею в письмових та додаткових поясненнях, не зумовлюють необхідності призначення до розгляду справи з викликом її учасників.
 
27.      Ураховуючи викладене та зважаючи на відсутність необхідності виклику учасників справи для надання пояснень з огляду на обставини справи, Велика Палата Верховного Суду не вбачає підстав для задоволення зазначеного клопотання.
 
28.      Аналогічне клопотання про розгляд справи в судовому засіданні з викликом сторін міститься і в запереченні на пояснення представника позивача, поданому 12 лютого 2020 року Товариством з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» в особі представника – адвоката Леськова Валерія Петровича, яке не підлягає задоволенню з наведених мотивів. 
 
Керуючись статтями 36, 40 та 402 ЦПК України, Велика Палата Верховного Суду
 
УХВАЛИЛА:
 
1.        Відмовити в задоволенні заяв представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» - адвоката Леськова Валерія Петровича про відвід суддів Великої Палати Верховного Суду Бакуліної С. В., Британчука В. В., Власова Ю. Л., Гриціва М. І., Єленіної Ж. М., Золотнікова О. С., Лобойка Л. М., Лященко Н. П., Прокопенка О. Б., Пророка В. В., Рогач Л. І., Ситнік О. М., Ткачука О. С., Яновської О. Г. від участі у розгляді справи № 757/13243/17 за позовом ОСОБА_1 до Товариства з обмеженою відповідальністю «Фінансова компанія «Ратіо Інвест» та Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» про визнання договорів недійсними та витребування майна.
 
2.        Відмовити у задоволенні клопотання представника Товариства з обмеженою відповідальністю «Каунт-Про» - адвоката Леськова Валерія Петровича про розгляд справи у судовому засіданні з викликом сторін.
 
3.        Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання й оскарженню не підлягає.
 
Суддя-доповідач	 	                 /підпис/	В. В. Пророк	
Судді:      /підпис/	Н. О. Антонюк	                 /підпис/	О. Р. Кібенко	
                 /підпис/	С. В. Бакуліна	                 /підпис/	В. С. Князєв	
                 /підпис/	В. В. Британчук	                 /підпис/	Н. П. Лященко	
                 /підпис/	М. І. Гриців	                 /підпис/	О. Б. Прокопенко	
                 /підпис/	Д. А. Гудима	                 /підпис/	Л. І. Рогач	
                 /підпис/	ОСОБА_3 	                 /підпис/	ОСОБА_4 	
                 /підпис/	Ж. М. Єленіна	                 /підпис/	ОСОБА_5 	
                 /підпис/	О. С. Золотніков	                 /підпис/	О. Г. Яновська