Ухвала
 
29 січня 2020 року
м. Київ
 
справа № 296/3598/17
 
провадження № 61-2063ск20
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: Сакари Н. Ю. (суддя-доповідач), Білоконь О. В., Осіяна О. М. 
 
розглянув касаційну скаргу представника акціонерного товариства «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Ярослави Миколаївни  на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року за заявою акціонерного товариства «Укрсиббанк» про поворот виконання рішення у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Ректайм» до ОСОБА_1 про розірвання договору та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Ректайм», акціонерного товариства «УкрСиббанк» про визнання права власності на частку у розмірі 50% ідеальної долі об`єкту нерухомого майна, визнання договорів іпотеки недійсними та зняття арешту з майна, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
У липні 2019 року акціонерне товариство «Укрсиббанк» (далі - АТ «Укрсиббанк») звернулося до суду з заявою про поворот виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 31 жовтня 2017 року та з заявою про поновлення строку для подання заяви про поворот виконання рішення.
 
Поважність пропуску строку на подання заяви про поворот виконання рішення заявник мотивував тим, що після отримання постанови Верховного Суду від 11 квітня 2018 по даній цивільній справі АТ «Укрсиббанк» звернулося до Окружного адміністративного суду м. Києва із позовом до комунального підприємства «Центр державної реєстрації» про зобов`язання вчинити дії. Зазначав, що звернення до суду із даним позовом є підставою для переривання строків звернення до суду із заявою про поворот виконання рішення суду. Вважав, що початок перебігу строку на подання заяви про поворот виконання рішення суду почався з моменту постановлення ухвали Окружним адміністративним судом м. Києва від 22 лютого 2019 року. 
 
Ухвалою Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року, залишеною без змін постановою Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року,  заяву АТ «Укрсиббанк» про поновлення строку на подання заяви про поворот виконання рішення залишено без задоволення, заяву АТ «Укрсиббанк» про поворот виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 31 жовтня 2017 року залишено без розгляду.
 
Судові рішення мотивовані тим, що наведені заявником причини пропуску строку на подання заяви про поворот виконання рішення не є поважними, оскільки звернення до Окружного адміністративного суду м. Києва з позовом не позбавляло заявника права на звернення до суду з заявою про поворот виконання рішення.  
 
У січні 2020 року до Верховного Суду надійшла касаційна скарга представника АТ «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Я. М.  на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року.
 
Касаційна скарга представника АТ «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Я. М. направлена до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду 24 січня 2020 року, що підтверджується відповідним поштовим штемпелем на конверті. 
 
У прохальній частині касаційної скарги заявником порушено питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що строк пропущено з поважних причин, оскільки повний текст постанови апеляційного суду заявник отримав 26 грудня 2019 року і надає докази на підтвердження. 
 
Відповідно до статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення.
 
Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.
 
Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
Строк на касаційне оскарження може бути також поновлений в разі пропуску з інших поважних причин, крім випадків, зазначених у частині третій статті 394 цього Кодексу. 
 
Зважаючи на те, що строк на касаційне оскарження судового рішення заявником пропущено з поважних причин, вважаю за можливе його поновити.
 
У касаційній скарзі представник АТ «Укрсиббанк» - адвокат Гладиш Я. М., посилаючись на порушення норм процесуального права, просить скасувати судові рішення та передати справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.
 
Перевіривши доводи касаційної скарги, колегія суддів дійшла наступного висновку.
 
Відповідно до частини третьої статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 389 ЦПК України підставами для касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Із оскаржуваних судових рішень, доданих до скарги матеріалів убачається, що вона є необґрунтованою, а наведені в ній доводи не дають підстав для висновків щодо їх незаконності.
 
Частиною п`ятою статті 444 ЦПК України визначено, що питання про поворот виконання рішення суд вирішує за наявності відповідної заяви сторони.
 
Відповідно до частини десятої статті 444 ЦПК України заява про поворот виконання може бути подана протягом одного року з дня ухвалення відповідного рішення суду апеляційної чи касаційної інстанції або з дня ухвалення рішення при новому розгляді справи.
 
Оскільки рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 31 жовтня 2017 року скасовано постановою апеляційного суду Житомирської області від 05 лютого 2018 року, яку залишено без змін постановою Верховного Суду від 11 квітня 2018 року, суди дійшли правильного висновку, що строк на подання заяви про поворот виконання рішення закінчився 11 квітня 2019 року. 
 
Відповідно до статті 126 ЦПК України право на вчинення процесуальної дії втрачається із закінченням строку, встановленого законом або судом.
 
Документи, подані після закінчення процесуальних строків, залишаються без розгляду, крім випадків, передбачених цим Кодексом.
 
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
 
Причина пропуску строку є поважною, якщо вона відповідає одночасно таким умовам: це обставина або кілька обставин, яка безпосередньо унеможливлює або ускладнює можливість вчинення процесуальних дій у визначений законом або судом строк, це обставина, яка виникла об`єктивно, незалежно від волі особи, яка пропустила строк, виникла протягом строку, який пропущений та підтверджується належними і допустимими засобами доказування.
 
Залишаючи заяву АТ «Укрсиббанк» без розгляду, суди правильно виходили з того, що строк на подання заяви про поворот виконання рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 31 жовтня 2017 року пропущено, а наведені причини пропуску строку є неповажними. При цьому суди врахували, що обчислення строку звернення з заявою про поворот виконанням рішення з моменту винесення ухвали Окружного адміністративного суду м. Києва від 25 лютого 2019 року суперечить положенням частини десятої статті 444 ЦПК України.
 
Наведені у касаційній скарзі доводи були предметом дослідження у суді першої та апеляційної інстанцій з наданням відповідної правової оцінки, яка ґрунтується на вимогах чинного законодавства, і з якою погоджується суд касаційної інстанції.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що згідно з його усталеною практикою, яка відображає принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення (рішення         від 10 лютого 2010 року у справі «Серявін та інші проти України» (Seryavin and others v. Ukraine, № 4909/04, § 58).
 
Відповідно до пункту 2 частини четвертої статті 394 ЦПК України у справі з ціною позову, що не перевищує п`ятиста розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб (крім справ, які відповідно до цього Кодексу розглядаються за правилами загального позовного провадження), а також у випадку оскарження ухвали (крім ухвали, якою закінчено розгляд справи) суд може визнати касаційну скаргу необґрунтованою та відмовити у відкритті касаційного провадження, якщо правильне застосовування норми права є очевидним і не викликає розумних сумнівів щодо її застосування чи тлумачення. 
 
З урахуванням наведеного вище, колегія суддів дійшла висновку, що правильність застосування судом першої та апеляційної інстанцій норм процесуального права не викликає розумних сумнівів, а касаційна скарга представника АТ «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Я. М.  на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року підлягає залишенню без задоволення.
 
Згідно з частиною п`ятою статті 394 ЦПК України, у разі якщо суддя-доповідач дійде висновку, що подана касаційна скарга є необґрунтованою, вирішення питання про відкриття провадження здійснюється постійною колегією суддів, до складу якої входить суддя-доповідач. Якщо жоден суддя із складу колегії не дійде висновку про необхідність відкриття касаційного провадження через необґрунтованість скарги, колегія суддів постановляє ухвалу про відмову у відкритті касаційного провадження.
 
Керуючись пунктом 5 частини другої, частинами четвертою, п`ятою та шостою статті 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
 
УХВАЛИВ:
 
Задовольнити клопотання представника акціонерного товариства «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Ярослави Миколаївни про поновлення строку на касаційне оскарження.
 
Поновити представнику акціонерного товариства «Укрсиббанк» - адвокату Гладиш Ярославі Миколаївні строк на касаційне оскарження ухвали Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року та постанови Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року.
 
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою представника акціонерного товариства «Укрсиббанк» - адвоката Гладиш Ярослави Миколаївни на ухвалу Корольовського районного суду м. Житомира від 07 жовтня 2019 року та постанову Житомирського апеляційного суду від 03 грудня 2019 року за заявою акціонерного товариства «Укрсиббанк» про поворот виконання рішення у справі за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Ректайм» до ОСОБА_1 про розірвання договору та за зустрічним позовом ОСОБА_1 до товариства з обмеженою відповідальністю «Ректайм», акціонерного товариства «Укрсиббанк» про визнання права власності на частку у розмірі 50% ідеальної долі об`єкту нерухомого майна, визнання договорів іпотеки недійсними та зняття арешту з майна.
 
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді                                                                                                              Н. Ю. Сакара
                                                                                                                  
О. В. Білоконь
                                                                                                           
О. М. Осіян