Ухвала
 
15 січня 2020 року 
м. Київ
 
справа № 757/56337/16-ц
провадження № 61-672ск20
 
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Сердюка В. В., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк» Андронова Олега Борисовича на рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року у справі за позовом Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк» до ОСОБА_1 , Іноземного підприємства «І-АР-СІ» про визнання договору купівлі-продажу квартири недійсним та застосування наслідків недійсності правочинів,
 
ВСТАНОВИВ:
 
02 січня 2020 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Інтеграл-Банк» Андронов О. Б. засобами поштового зв`язку направив на адресу Верховного Суду касаційну скаргу на рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 рокуз пропуском строку на касаційне оскарження, встановленого статтею 390 ЦПК України.  
 
Відповідно до частин першої, другої статті 390 ЦПК України касаційна скарга на судове рішення подається протягом тридцяти днів з дня його проголошення. Якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частину судового рішення, або у разі розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення. Учасник справи, якому повне судове рішення не було вручено у день його проголошення або складення, має право на поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, якщо касаційна скарга подана протягом тридцяти днів з дня вручення йому такого судового рішення.
 
В касаційній скарзі заявник порушує питання про поновлення строку на касаційне оскарження судового рішення з посиланням на те, що в судовому засіданні 
18 листопада 2019 року було проголошено вступну та резолютивну частину постанови апеляційного суду, в копії якого було зазначено, що повний текст постанови буде складено 25 листопада 2019 року. Оскільки станом на 25 листопада 2019 року позивачем не отримано повного тексту рішення суду апеляційної інстанції, перебіг строку на касаційне оскарження не може розпочатися раніше, ніж рішення могло бути відомим позивачу з офіційного Інтернет-ресурсу. Заявник вважає, що перебіг строку на касаційне оскарження у нього розпочався з 03 грудня 2019 року та сплив 02 січня 2020 року.
 
Згідно з частиною першою статті 127 ЦПК України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення.
 
Відповідно до частини п`ятої статті 272 ЦПК України учасникам справи, які не були присутні в судовому засіданні, або якщо судове рішення було ухвалено поза межами судового засідання чи без повідомлення (виклику) учасників справи, копія судового рішення надсилається протягом двох днів з дня його складення у повному обсязі в електронній формі у порядку, визначеному законом, - у випадку наявності у особи офіційної електронної адреси, або рекомендованим листом з повідомленням про вручення - якщо така адреса відсутня.
 
У рішенні від 07 липня 1989 року у справі «Юніон Аліментаріа Сандерс С. А. проти Іспанії» Європейський суд з прав людини вказав, що заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються безпосередньо його, утримуватися від використання прийомів, які пов`язані із зволіканням у розгляді справи, а також максимально використовувати всі засоби внутрішнього законодавства для прискорення процедури слухання.
 
Отже, вжиття заходів для прискорення процедури розгляду справ є обов`язком осіб, які беруть участь у справі і безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, є порушенням вимог статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод.
 
Відповідно до частин першої та третьої статті 4 Закону України «Про доступ до судових рішень» судові рішення, внесені до Реєстру, є відкритими для безоплатного  цілодобового доступу на офіційному веб-порталі судової влади України. Для реалізації права доступу до судових рішень, внесених до Реєстру, користувачу надаються можливості пошуку, перегляду, копіювання та роздрукування судових рішень або їхніх частин. 
 
З інформації на сайті Єдиного державного реєстру судових рішень, вбачається, що оскаржувана постанова Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року, повний текст якої складено 25 листопада 2019 року, зареєстрована в Єдиному державному реєстрі судових рішень 26 листопада 2019 року, а 27 листопада 
2019 року оприлюднена.
 
У своїх рішеннях Європейський суд неодноразово наголошував, що сторона, яка             задіяна в ході судового розгляду, зобов`язана з розумним інтервалом часу сама цікавитись провадженням у її справі, добросовісно користуватися належними їй процесуальними правами та неухильно виконувати процесуальні обов`язки.
 
Таким чином, з 27 листопада 2019 року Уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації ПАТ «Інтеграл-Банк» та представники ПАТ «Інтеграл-Банк» мали можливість ознайомитись з оскаржуваним судовим рішенням апеляційного суду.
 
Суду не надано логічного та зрозумілого пояснення тому, що перешкоджало заявнику і його представникам ознайомлюватись із оскаржуваним судовим рішенням суду апеляційної інстанції та подати належно оформлену касаційну скаргу протягом                 30 днів з дня отримання повного тексту цього рішення.
 
ПАТ «Інтеграл-Банк», в інтересах якого діє уповноважена особа Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію цього банку Андронов О. Б., має у своєму штаті достатню кількість фахівців в галузі права, які, на глибоке переконання суду, здатні забезпечити дотримання вимог процесуального закону, при підготовці касаційної скарги, яка за своїм змістом і формою буде відповідати усім вимогам процесуального закону.   
 
У рішенні Європейського суду з прав людини від 03 квітня 2008 року у справі                      № 3236/03 «Пономарьов проти України» зазначено, що вирішення питання щодо поновлення строку на оскарження перебуває в межах дискреційних повноважень національних судів, однак такі повноваження не є необмеженими. Від судів вимагається вказувати підстави.
 
Поновлення процесуального строку зі спливом встановленого строку та за підстав, які не видаються переконливими може свідчити про порушення принципу юридичної визначеності. У кожній конкретній справі суди мають ґрунтовно перевіряти, чи підстави для поновлення строків для оскарження виправдовують втручання у принцип res judicata. 
 
При цьому на осіб, які беруть участь у справі, покладається обов`язок демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду і не допускати свідомих маніпуляцій та ухилень від отримання інформації про рух справи.
 
Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (Перетяка та Шереметьев проти України, № 17160/06 та                     N 35548/06, § 34, від 21 грудня 2010 року).
 
У справах «Осман проти Сполученого королівства» та «Креуз проти Польщі» Європейський суд з прав людини роз`яснив, що реалізуючи пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо доступності правосуддя, держави-учасниці цієї Конвенції вправі встановлювати правила судової процедури, в тому числі й процесуальні заборони й обмеження, зміст яких полягає в запобіганні безладного руху у судовому процесі.
 
З огляду на викладене, суд дійшов висновку, що наведені уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на ліквідацію ПАТ «Інтеграл-Банк» Андроновим О. Б. у касаційній скарзі причини пропуску строку на касаційне оскарження не можна визнати поважними, а тому касаційну скаргу у відповідності до положень частини третьої  статті 393 ЦПК України необхідно залишити без руху та надати заявнику строк для подання нової заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням інших підстав для його поновлення.
 
Крім того, до касаційної скарги заявником не надано доказів сплати судового збору, або документів, які б свідчили про наявність пільг щодо сплати судового збору відповідно до Закону України «Про судовий збір».
 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону України «Про судовий збір» судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 01 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
 
Статтею 7 Закону України «Про Державний бюджет України на 2016 рік»  встановлено, що з 01 січня 2019 року прожитковий мінімум для працездатних осіб складає 1 378, 00 грн.
 
Відповідно до підпункту 1 пункту 1 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» ставка судового збору за подання до суду юридичною особою позовної заяви немайнового характеру становить 1 розмір мінімальної заробітної плати.
 
У випадку коли в позовній заяві об`єднано дві і більше вимог немайнового характеру судовий збір сплачується за кожну вимогу немайнового характеру (частина третя статті 6 Закону України «Про судовий збір»). 
 
Згідно з підпунктом сьомим пункту 1 частини другої статті 4 Закону України Закону України «Про судовий збір» судовий збір за подання касаційної скарги на рішення суду, заяви про приєднання до касаційної скарги на рішення суду справляється у розмірі, що становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви, іншої заяви і скарги в розмірі оспорюваної суми.
 
Ураховуючи наявність двох позовних вимог немайнового характеру у даній справі, судовий збір за подання касаційної скарги становить - 5 512,00 грн (1 378,00 ? 2 ? 
200 %).
 
Судовий збір за подання касаційної скарги до Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду з 01 січня 2020 року має бути перераховано за наступними реквізитами: отримувач коштів - УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102; код отримувача (код за ЄДРПОУ) - 38004897; банк отримувача - Казначейство України (ЕАП); код банку отримувача (МФО) - 899998; номер рахунку отримувача (стандарт IBAN) - UA288999980313151207000026007; код класифікації доходів бюджету -22030102; найменування податку, збору, платежу - Судовий збір (Верховний Суд, 055); Символ звітності банку - 207.
 
У графі «Призначення платежу» обов`язково необхідно вказати: *;101;22030102 (код класифікації доходів) (код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб; реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи; судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (Касаційний цивільний суд), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
 
Порядок сплати судового збору визначено статтею 6 Закону України «Про судовий збір».
 
На підтвердження сплати судового збору необхідно суду надати документ, що підтверджує його сплату.
 
Відповідно до вимог частини другої статті 393 ЦПК України у разі, якщо касаційна скарга оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 392 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу, про що суддею постановляється відповідна ухвала.
 
Ураховуючи наведене, касаційна скарга підлягає залишенню без руху з наданням заявникові строку для усунення недоліків.
 
Керуючись статтями 185, 392, 393 ЦПК України,
 
УХВАЛИВ:
 
Визнати наведені Уповноваженою особою Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк» Андроновим Олегом Борисовичем підстави для поновлення строку на касаційне оскарження рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 червня 2019 року та постанови Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 рокунеповажними. 
 
Касаційну скаргу Уповноваженої особи Фонду гарантування вкладів фізичних осіб на здійснення ліквідації Публічного акціонерного товариства «Інтеграл-Банк» Андронова Олега Борисовича на рішення Печерського районного суду м. Києва від 03 червня 2019 року та постанову Київського апеляційного суду від 18 листопада 2019 року залишити без руху та надати для усунення зазначених вище недоліків строк до 
14 лютого 2020 року, але не більше десяти днів з дня вручення цієї ухвали.     
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині подання заяви про поновлення строку на касаційне оскарження із наведенням інших підстав для його поновлення у відкритті касаційного провадження буде відмовлено.
 
У разі невиконання у встановлений строк вимог цієї ухвали в частині надання доказів  сплати судового збору касаційна скарга вважатиметься неподаною та буде повернута заявникові.
 
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Суддя                                                                                                     В. В. Сердюк