Головуючий І інстанції: Н.І. Слободянюк
ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 січня 2020 р. 	Справа № 440/2068/19	
Другий апеляційний адміністративний суд у складі колегії:
Головуючого судді Ральченка І.М.,
Суддів: Бершова Г.Є. ,  Катунова В.В. ,
розглянувши в порядку письмового провадження у приміщенні Другого апеляційного адміністративного суду адміністративну справу за апеляційною скаргою Товариства з додатковою відповідальністю "Полтавтрансбуд" на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2019, повний текст складено 10.10.19 по справі № 440/2068/19
за позовом    Товариства з додатковою відповідальністю "Полтавтрансбуд"  
до    Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області                  
про визнання дій протиправними,

ВСТАНОВИВ:

ТЗДВ "Полтавтрансбуд" звернулось до суду із позовом, у якому просило визнати протиправними дії Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області під час призначення та проведення позапланової перевірки на підставі наказу №55П від 26.03.2019 року.
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 року у задоволенні позову відмовлено.
Позивач, не погодившись із рішенням суду першої інстанції, подав апеляційну скаргу, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції, прийняти нове, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі. В обґрунтування вимог посилався на невірне застосування судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, неправильність та неповноту дослідження доказів і невірне встановлення обставин у справі, що призвело до неправильного вирішення справи судом, зазначив, що 
16.12.2019 року до суду надійшло клопотання генерального директора ТЗДВ "Полтавтрансбуд" про відкладення розгляду справи.
Однак, колегія суддів не знаходить підстав для задоволення вказаного клопотання з огляду на його необґрунтованість, оскільки вказуючи на неможливість забезпечити явку представника до судового засідання, позивач не наводить жодних обґрунтувань існування таких обставин.
На підставі п. 2 ч. 1 ст. 311 КАС України справа розглянута в порядку письмового провадження, у зв'язку з чим фіксування судового засідання за допомогою звукозаписувального технічного засобу не здійснюється.
Колегія суддів, заслухавши суддю-доповідача, перевіривши рішення суду першої інстанції, доводи апеляційної скарги, дослідивши докази по справі, вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з наступних підстав.
Як встановлено судовим розглядом, 26.03.2019 року на особистому прийомі громадян у директора Департаменту ДАБІ у Полтавській області Морозової О.А. Храмовим А.В. повідомлено про здійснення будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2 та вул. Сапіго 2, в у м. Полтаві без дозвільного документа (картка обліку особистого прийому громадян від 26.03.2019 року).
Так, на підставі зазначеного звернення наказом Департаменту ДАБІ у Полтавській області № 55П від 26.03.2019 року  "Про проведення позапланової перевірки" призначено проведення позапланової перевірки на об'єкті будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2, вул. Сапіго, 2в в м. Полтава", суб'єкт містобудування невідомий, про що головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту ДАБІ у Полтавській області Дроздовій А.О. видано направлення для проведення позапланового заходу № 137 від 26.03.2019 року зі строком дії з 28.03.2019 року по 10.04.2019 року.
В подальшому, у період з 28.03.2019 року по 08.04.2019 року фахівцем Департаменту ДАБІ у Полтавській області проведено позаплановий захід державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
За результатами вказаної перевірки складений акт № 08042019 від 08.04.2019 року, яким зафіксовано порушення ТЗДВ "Полтавтрансбуд" вимог п. 1 ч. 1 ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності».
Позивач, не погодившись з діями відповідача щодо призначення та проведення позапланової перевірки, звернувся до суду із даним позовом.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що у спірних правовідносинах відповідач діяв у спосіб, передбачений Конституцією та законами України.
Колегія суддів погоджується із такими висновками з огляду на наступне.
Правові та організаційні засади здійснення архітектурної діяльності і спрямований на формування сприятливого життєвого середовища, досягнення естетичної виразності, економічної доцільності і надійності будинків, споруд та їх комплексів визначені положеннями Закону України «Про архітектурну діяльність» № 687-XIV від 20.05.1999 року
Відповідно до ст. 10 Закону України «Про архітектурну діяльність», для забезпечення під час забудови територій, розміщення і будівництва об'єктів архітектури додержання суб'єктами архітектурної діяльності затвердженої містобудівної та іншої проектної документації, вимог вихідних даних, а також з метою захисту державою прав споживачів будівельної продукції здійснюється в установленому законодавством порядку державний архітектурно-будівельний контроль та нагляд. 
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюють органи державного архітектурно-будівельного контролю, визначені статтею 6 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності". 
Державний архітектурно-будівельний нагляд здійснює центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, через головних інспекторів будівельного нагляду в Автономній Республіці Крим, областях, містах Києві і Севастополі.
Відповідно до частин першої та третьої статті 6 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності» управління у сфері містобудівної діяльності здійснюється Верховною Радою України, Кабінетом Міністрів України, Верховною Радою Автономної Республіки Крим, Радою міністрів Автономної Республіки Крим, центральним органом виконавчої влади, що забезпечує формування державної політики у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері містобудування, центральним органом виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, органами державного архітектурно-будівельного контролю, іншими уповноваженими органами містобудування та архітектури, місцевими державними адміністраціями, органами місцевого самоврядування.
До органів державного архітектурно-будівельного контролю належать: 1) структурні підрозділи з питань державного архітектурно-будівельного контролю Київської та Севастопольської міських державних адміністрацій; 2) виконавчі органи з питань державного архітектурно-будівельного контролю сільських, селищних, міських рад. Органом державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду є центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
Постановою Кабінету Міністрів України № 294 від 09.07.2014 року затверджено Положення про Державну архітектурно-будівельну інспекцію України, відповідно до якої Державна архітектурно-будівельна інспекція України (Держархбудінспекція) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України через Віце-прем'єр-міністра України - Міністра регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства і який реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.  Держархбудінспекція здійснює свої повноваження безпосередньо через апарат та свої територіальні органи.
Отже, територіальний орган Держархбудінспекції уповноважений на здійснення державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду.
У той же час, пунктами 1, 3-4 Положення про Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, затвердженого наказом Державної архітектурно-будівельної інспекції України № 931 від 12.06.2017 року встановлено, що Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області є територіальним органом, утвореним як структурний підрозділ апарату Державної архітектурно-будівельної інспекції України, який з метою здійснення в медах повноважень, визначених законом, державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду уповноважений проводити перевірки.
Відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється органами державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому Кабінетом Міністрів України.
Державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється на об'єктах будівництва у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є: 1) подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; 2) необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; 3) виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; 4) перевірка виконання суб'єктом містобудування вимог приписів органів державного архітектурно-будівельного контролю; 5) вимога головного інспектора будівельного нагляду центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику з питань державного архітектурно-будівельного контролю та нагляду, про проведення перевірки за наявності підстав, передбачених законом; 6) звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; 7) вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
При цьому, Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю затверджений постановою Кабінету Міністрів України № 553 від 23.05.2011 року.
Згідно з п. 7 Порядку № 553, позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю. Підставами для проведення позапланової перевірки є: подання суб'єктом містобудування письмової заяви про проведення перевірки об'єкта будівництва або будівельної продукції за його бажанням; необхідність проведення перевірки достовірності даних, наведених у повідомленні про початок виконання підготовчих робіт, повідомленні про початок виконання будівельних робіт, декларації про готовність об'єкта до експлуатації, протягом трьох місяців з дня подання зазначених документів; виявлення факту самочинного будівництва об'єкта; перевірка виконання суб'єктом містобудівної діяльності вимог приписів органу державного архітектурно-будівельного контролю; вимога головного інспектора будівельного нагляду Держархбудінспекції щодо проведення перевірки за наявності підстав, встановлених законом; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності; вимога правоохоронних органів про проведення перевірки.
Отже, однією із передбачених підстав призначення позапланової перевірки є звернення фізичної особи про порушення суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. 
Судовим розглядом встановлено, що спірна перевірка призначена на підставі звернення Храмова А.В. «щодо здійснення будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2 та Сапіго 2в в м. Полтаві без дозвільного документа».
При цьому, колегія суддів не приймає доводи апеляційної скарги стосовно безпідставності призначеної перевірки з огляду на відсутність зазначення суб'єкта містобудування щодо якого така перевірка призначається з огляду на наступне.
Так, відповідно до звернення громадянина, що зафіксоване у картці обліку особистого прийому громадян від 26.03.2019 року, змістом останнього є «здійснення будівництва багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2 та Сапіго 2в в м. Полтаві без дозвільного документа».
Слід вказати, що чітка форма та зміст таких звернень законодавчо не регламентовані, зокрема   Порядком організації та проведення особистого прийому громадян у Державній архітектурно-будівельній інспекції України та її територіальних органах, затвердженим наказом Міністерства регіонального розвитку, будівництва та житлово-комунального господарства України 14 грудня 2018 року № 343, встановлені наступні вимоги.
Так, під час особистого прийому громадянин має пред'явити документ, що посвідчує його особу.
Посадова особа Держархбудінспекції під час особистого прийому громадян розглядає питання по суті, надає відповідно до вимог чинного законодавства обґрунтоване роз'яснення та вживає заходів щодо усунення порушень (за їх наявності), заповнює щодо кожного громадянина картку обліку особистого прийому громадян за формою, наведеною у додатку до цього Порядку.
У разі якщо розв'язання питання, з яким звернувся громадянин, не входить до компетенції Держархбудінспекції, посадова особа Держархбудінспекції, яка проводить особистий прийом, пояснює йому, до якого органу державної влади або місцевого самоврядування, підприємства, установи, організації необхідно звернутися для його вирішення, і надає необхідну інформацію щодо місцезнаходження та номерів телефонів.
Посадова особа Держархбудінспекції, яка здійснює особистий прийом, для забезпечення кваліфікованого розв'язання поставлених відвідувачем питань може залучити до їх розгляду працівників відповідних структурних підрозділів Держархбудінспекції або одержати від них потрібну інформацію.
Якщо вирішити порушене у зверненні питання безпосередньо під час особистого прийому неможливо, воно розглядається в тому самому порядку, що й письмове звернення. Про результати такого розгляду громадянинові за його згодою надається усна або письмова відповідь.
Одночасно Додатком до Порядку організації та проведення особистого прийому громадян у Державній архітектурно-будівельній інспекції України та її територіальних органах затверджено Картку обліку особистого прийому громадян.
Колегія суддів, дослідивши зміст картки обліку особистого прийому громадян від 26.03.2019 року, погоджується із висновками суду першої інстанції, що остання відповідає встановленим вимогам та оформлена у відповідності до вимог Порядку № 343.
Крім того, є обґрунтованим твердження суду першої інстанції, що відсутність у заявника інформації стосовно даних суб'єкта містобудування, точної адреси розташування об'єкта будівництва, не позбавляє таке звернення змістовності, а уповноважений орган Держархбудінспекції обов'язку здійснити його розгляд у межах своєї компетенції.
За таких обставин, враховуючи отримання на особистому прийомі громадян інформації стосовно здійснення будівництва житлового будинку без дозвільного документа, що є порушенням суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, зокрема ст. 34 Закону України «Про регулювання містобудівної діяльності», колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції про наявність у даному випадку підстави для призначення позапланової перевірки відповідно до ч. 1 ст. 41 Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності" та п. 7 Порядку № 553.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» № 877-V від 05.04.2007 року, державний нагляд (контроль) - діяльність уповноважених законом центральних органів виконавчої влади, їх територіальних органів, державних колегіальних органів, органів виконавчої влади Автономної Республіки Крим, місцевих державних адміністрацій, органів місцевого самоврядування (далі - органи державного нагляду (контролю)) в межах повноважень, передбачених законом, щодо виявлення та запобігання порушенням вимог законодавства суб'єктами господарювання та забезпечення інтересів суспільства, зокрема належної якості продукції, робіт та послуг, допустимого рівня небезпеки для населення, навколишнього природного середовища.
Статтею 2 зазначеного Закону встановлено, що заходи контролю здійснюються органами Державної фіскальної служби (крім митного контролю на кордоні), державного нагляду за дотриманням вимог ядерної та радіаційної безпеки (крім здійснення державного нагляду за провадженням діяльності з джерелами іонізуючого випромінювання, діяльність з використання яких не підлягає ліцензуванню), державного архітектурно-будівельного контролю (нагляду), державного нагляду у сфері господарської діяльності з надання фінансових послуг (крім діяльності з переказу коштів, фінансових послуг з ринку цінних паперів, похідних цінних паперів (деривативів) та ринку банківських послуг), державного нагляду та контролю за додержанням законодавства про працю та зайнятість населення у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зокрема державного нагляду (контролю) в галузі цивільної авіації - з урахуванням особливостей, встановлених Повітряним кодексом України, нормативно-правовими актами, прийнятими на його виконання (Авіаційними правилами України), та міжнародними договорами у сфері цивільної авіації.
Зазначені у частині четвертій цієї статті органи, що здійснюють державний нагляд (контроль) у встановленому цим Законом порядку з урахуванням особливостей, визначених законами у відповідних сферах та міжнародними договорами, зобов'язані забезпечити дотримання вимог статті 1, статті 3, частин першої, четвертої, шостої - восьмої, абзацу другого частини десятої, частин тринадцятої та чотирнадцятої статті 4, частин першої - четвертої статті 5, частини третьої статті 6, частин першої - четвертої та шостої статті 7, статей 9, 10, 19, 20, 21, частини третьої статті 22 цього Закону.
Таким чином, дія норми ч. 1 ст. 6 зазначеного Закону, відповідно до якої під час проведення позапланового заходу з'ясовуються лише ті питання, необхідність перевірки яких стала підставою для здійснення цього заходу, з обов'язковим зазначенням цих питань у посвідченні (направленні) на проведення заходу державного нагляду (контролю), не поширюється на органи державного архітектурно-будівельного контролю, а тому відповідач при проведенні позапланової перевірки не був обмежений лише тими питаннями, які зазначені в направленні.
У той же час є безпідставними доводи апеляційної скарги стосовно того, що відповідач вийшов за межі позапланової перевірки, оскільки наказом № 55 П від 26.03.2019 року та направленні № 137 від 26.03.2019 року визначені об'єкти перевірки: м. Полтава, вул. Сапіго, 2 та 2в. 
          Так, у ході судового розгляду встановлено, що об'єктом перевірки у даному випадку є будівництво багатоквартирного житлового будинку, за даними звернення громадянина розташованого за адресою  м. Полтава, вул. Сапіго, 2 та 2 в.
Втім, під час перевірки стало відомо, що зазначений багатоквартирний житловий будинок розташований одночасно на двох земельних ділянках за адресами: м. Полтава, вул. Сапіго, 2 та вул. Сапіго, 4, однак є єдиним об'єктом містобудування.
Таким чином, враховуючи відсутність законодавчого обмеження стосовно проведення позапланової перевірки щодо єдиного об'єкта будівництва, одночасно збудованого на двох земельних ділянках за різними адресами, відповідачем правомірно проведено позапланову перевірку єдиного об'єкта будівництва, який одночасно розташований на земельних ділянках за двома адресами: по вул. Сапіго, 2 та вул. Сапіго, 4 в м. Полтава.
Відповідно до ч. 3 ст. Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності», суб'єкт господарювання повинен ознайомитися з підставою проведення позапланового заходу з наданням йому копії відповідного посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю).
Для здійснення планового або позапланового заходу орган державного нагляду (контролю) видає наказ (рішення, розпорядження), який має містити найменування суб'єкта господарювання, щодо якого буде здійснюватися захід, та предмет перевірки.
На підставі наказу (рішення, розпорядження) оформляється посвідчення (направлення) на проведення заходу державного нагляду (контролю), яке підписується керівником органу державного нагляду (контролю) (головою державного колегіального органу) або його заступником (членом державного колегіального органу) із зазначенням прізвища, ім'я та по батькові і засвідчується печаткою.
У посвідченні (направленні) на проведення заходу зазначаються: найменування органу державного нагляду (контролю), що здійснює захід; найменування суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснюється захід; місцезнаходження суб'єкта господарювання та/або його відокремленого підрозділу, щодо діяльності яких здійснюється захід; номер і дата наказу (рішення, розпорядження), на виконання якого здійснюється захід; перелік посадових осіб, які беруть участь у здійсненні заходу, із зазначенням їх посади, прізвища, ім'я та по батькові; дата початку та дата закінчення заходу; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд, інспектування тощо); підстави для здійснення заходу; предмет здійснення заходу; інформація про здійснення попереднього заходу (тип заходу і строк його здійснення).
Посвідчення (направлення) є чинним лише протягом зазначеного в ньому строку здійснення заходу.
Судовим розглядом встановлено, що наказом Департаменту ДАБІ у Полтавській області № 55П від 26.03.2019 року  "Про проведення позапланової перевірки" наказано: провести позапланову перевірку на об'єкті будівництва: "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2, вул. Сапіго, 2В в м. Полтава", суб'єкт містобудування невідомий; предмет перевірки: необхідність проведення перевірки вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності (пункт 1); забезпечити проведення позапланової перевірки та оформлення в установленому порядку направлення для проведення позапланової перевірки (пункт 2).
В подальшому на підставі зазначеного наказу головному інспектору будівельного нагляду інспекційного відділу №2 Департаменту ДАБІ у Полтавській області Дроздовій А.О. видано направлення для проведення позапланового заходу № 137 від 26.03.2019 року для здійснення позапланової перевірки на об'єкті "Будівництво багатоквартирного житлового будинку по вул. Сапіго, 2, вул. Сапіго, 2В в м. Полтава" щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил зі строком дії з 28.03.2019 року по 10.04.2019 року.
Копія направлення вручена начальнику виробничо-технічного відділу ТЗДВ "Полтавтрансбуд" Козичку І.В. 28.03.2019 року, про що свідчить його особистий підпис на примірнику такого направлення.
Частиною 6 ст. 7 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності» встановлено, що за результатами здійснення планового або позапланового заходу посадова особа органу державного нагляду (контролю) складає акт, який повинен містити такі відомості: дату складення акта; тип заходу (плановий або позаплановий); форма заходу (перевірка, ревізія, обстеження, огляд тощо); предмет державного нагляду (контролю); найменування органу державного нагляду (контролю), а також посаду, прізвище, ім'я та по батькові посадової особи, яка здійснила захід; найменування юридичної особи або прізвище, ім'я та по батькові фізичної особи - підприємця, щодо діяльності яких здійснювався захід.
Посадова особа органу державного нагляду (контролю) зазначає в акті стан виконання вимог законодавства суб'єктом господарювання, а в разі невиконання - детальний опис виявленого порушення з посиланням на відповідну вимогу законодавства.
В останній день перевірки два примірники акта підписуються посадовими особами органу державного нагляду (контролю), які здійснювали захід, та суб'єктом господарювання або уповноваженою ним особою, якщо інше не передбачено законом.
Якщо суб'єкт господарювання не погоджується з актом, він підписує акт із зауваженнями.
Зауваження суб'єкта господарювання щодо здійснення державного нагляду (контролю) є невід'ємною частиною акта органу державного нагляду (контролю).
У разі відмови суб'єкта господарювання підписати акт посадова особа органу державного нагляду (контролю) вносить до такого акта відповідний запис.
Один примірник акта вручається керівнику чи уповноваженій особі суб'єкта господарювання - юридичної особи, її відокремленого підрозділу, фізичній особі - підприємцю або уповноваженій ним особі в останній день заходу державного нагляду (контролю), а другий зберігається в органі державного нагляду (контролю).
Водночас, суб'єкт господарювання під час здійснення державного нагляду (контролю) має право, зокрема: бути поінформованим про свої права та обов'язки; перевіряти наявність у посадових осіб органу державного нагляду (контролю) службового посвідчення та посвідчення (направлення) і одержувати копію посвідчення (направлення) на проведення планового або позапланового заходу; одержувати та ознайомлюватися з актами державного нагляду (контролю); надавати органу державного нагляду (контролю) в письмовій формі свої пояснення, зауваження або заперечення до акта (ч. 1 ст. 10 Закону України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності»).
Вимоги до акту перевірки та порядку його складення передбачені Порядком № 553.
Відповідно до п. 18 Порядку № 553, керівникові кожного суб'єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю. Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Згідно з п. 21 Порядку № 553, якщо суб'єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід'ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб'єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням.
У ході судового розгляду встановлено, що спірна перевірка проведена у присутності уповноваженого представника позивача - начальника виробничо-технічного відділу ТЗДВ "Полтавтрансбуд" Козичко І.В.
Відповідачем за результатами проведення позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності складено акт № 08042019 від 08.04.2019 року, у якому Козичко І.В. проставлена відмітка про відмову від підпису зазначеного акту.
08.04.2019 року вказаний акт надіслано позивачу рекомендованим поштовим відправленням № 3601100081797.
У той же час є безпідставними доводи апеляційної скарги стосовно відсутності у начальника виробничо-технічного відділу ТЗДВ "Полтавтрансбуд" Козичка І.В. повноважень на представництво інтересів позивача під час проведення позапланової перевірки, оскільки спростовується змістом довіреності № 83 від 20.02.2019 року, якою Товариство з додатковою відповідальністю "Полтавтрансбуд"  в особі генерального директора Ландар О.М уповноважило Козичка І.В. представляти інтереси ТЗДВ "Полтавтрансбуд" в Департаменті ДАБІ у Полтавській області (довіреність дійсна до 31 грудня 2019 року).
Крім того, під час проведення перевірки Козичко І.В. здійснював надання відповідних документів перевіряючим.
Також, слід додати, що передбаченим правом надання зауважень до акту заходу державного нагляду (контролю), заперечень щодо неповноти та недостовірності викладених в акті обставин та документів позивач не скористався.
За таких обставин колегія суддів погоджується із висновками суду першої інстанції, що відповідач при проведенні позапланового заходу державного нагляду (контролю) щодо дотримання суб'єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів на об'єкті будівництва по вул. Сапіго, 2 та вул. Сапіго, 4 в м. Полтава, позивача діяв у відповідності із вимогами законодавства, зокрема здійснено пред'явлення службового посвідчення та направлення для проведення заходу державного нагляду (контролю), перевірка проведена в присутності уповноваженого представника позивача, копія акта направлена позивачу з огляду на відмову представника у її отриманні.
Таким чином, дії відповідача відповідають нормам Закону України "Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності", Закону України "Про регулювання містобудівної діяльності", Закону України "Про архітектурну діяльність" та Порядку здійснення державного архітектурно-будівельного контролю, з огляду на що позовні вимоги є безпідставними та задоволенню не підлягають.
Згідно п. 1 ч. 1 ст. 315 КАС України за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право залишити апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення - без змін.
Відповідно до ч. 1 ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Таким чином, колегія суддів вважає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, є обґрунтованим, прийняте на підставі з`ясованих та встановлених обставинах справи, які підтверджуються доказами, та ухвалив постанову з додержанням норм матеріального і процесуального права, а тому залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін. 
Керуючись ст. ст. 243, 250,  311, 315,  316, 321 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу Товариства з додатковою відповідальністю "Полтавтрансбуд" - залишити без задоволення.
Рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 02.10.2019 по справі № 440/2068/19  залишити без змін. 
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена у касаційному порядку протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду. 

Суддя-доповідач 		І.М. Ральченко 	
Судді	   	Г.Є. Бершов    В.В. Катунов