Справа № 4910/11/19-к
Провадження1-кс/991/2279/19

У Х В А Л А
15 січня 2020 року                                                 м. Київ

Слідчий суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , за участю секретаря судового засідання ОСОБА_2 , особи, яка подала скаргу - ОСОБА_3 , адвоката ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 , прокурора ОСОБА_5 , розглянувши у відкритому судовому засіданні скаргу ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру від 04.03.2019 у рамках кримінального провадження, внесеного 20.12.2017 до ЄРДР № 52017000000000889 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 366 КК України,
ВСТАНОВИВ:
До Вищого антикорупційного суду надійшла скарга ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру від 04.03.2019 у рамках кримінального провадження, внесеного 20.12.2017 до ЄРДР № 52017000000000889 за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 366 КК України.
У своїй скарзі ОСОБА_3 зазначив, що 04.03.2019 йому було вручено підозру за ознаками вчинення кримінального правопорушення, передбаченого ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 366 КК України. Постановою прокурора у кримінальному провадженні від 22.05.2018 матеріали кримінального провадження № 52017000000000889 об`єднані з кримінальним провадженням № 52018000000000392 відомості про кримінальне правопорушення у якому внесені до ЄРДР 18.04.2018 за ч. 2 ст. 366 КК України, тобто після введення в дію змін, внесених до ст. 294 КПК України згідно Закону України № 2147-VІІІ від 03.10.2017.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні може бути оскаржено повідомлення слідчого, прокурора про підозру.
ОСОБА_3 посилається на те, що вказане повідомлення про підозру є необґрунтованим та таким, що не відповідає фактичним обставинам і не підтверджується матеріалами кримінального провадження, а також винесено з грубим порушенням вимог КПК України при прийнятті процесуальних рішень.
В обґрунтування свого твердження зазначає наступне:
Процесуальне порушення полягає у тому, що при ознайомленні з матеріалами кримінального провадження, виявлено відсутність процесуального рішення керівника органу прокуратури, тобто заступника Генерального прокурора – керівника САП, а саме постанови про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні.
Так, у матеріалах кримінального провадження міститься постанова про визначення групи прокурорів у кримінальному провадженні, відповідно до резолютивної частини якої група прокурорів визначається у кримінальному провадженні № 520018000000000360, що у свою чергу викликає питання щодо відношення вказаного кримінального провадження до кримінального провадження № 52017000000000889, а також сумніви у наявності повноважень прокурорів у кримінальному провадженні № 52018000000000392 та наявності підстав для внесення відомостей до ЄРДР щодо вказаної групи прокурорів.
Таким чином вважає, що відсутність процесуального рішення щодо визначення прокурора у кримінальному провадженні призводить до незаконності всіх процесуальних рішень у кримінальному провадженні № 52018000000000392, починаючи з об`єднання його з матеріалами кримінального провадження № 52017000000000889. Це також стосується і повідомлення про підозру.
Крім цього, ОСОБА_3 посилається на безпідставність продовження строків досудового розслідування керівником САП, вважає, що їх повинен був продовжувати слідчий суддя, а тому всі інші слідчі та процесуальні дії та процесуальні рішення після 04.05.2019 є винесеними поза межами строку досудового розслідування.
Також ОСОБА_3 посилається на необґрунтованість самої підозри за ч. 5 ст. 191 КК України, зазначає, що відсутній склад злочину, тому що відсутні збитки. Проведена експертиза та інші матеріали, що були покладені в обґрунтування висновків експерта є недопустимими доказами, отриманими з порушеннями законодавства та у не передбачений процесуальним законом спосіб.
За ст. 366 КК України була проведена експертиза, якою беззаперечно стверджувати про факт підроблення не можливо. Більш того, докази факту підробки офіційних документів та внесення до них неправдивих відомостей безпосередньо з боку ОСОБА_3 відсутні. У повідомленні про підозру чітко не зазначено, що саме ОСОБА_3 вчинив вказані дії (тобто час, місце, обставини чітко не визначені не тільки щодо ОСОБА_3 , а і щодо інших осіб).
Крім цього, ОСОБА_3 посилається на те, що за результатами роботи Управління безпеки ДП ДГЗП «Спецтехноекспорт» фактів порушень, як з боку посадових осіб Підприємства, так і з боку компанії Global Marketing SP LTD під час виконання обов`язків передбачених договором комісії № STE-l-2-7I/K-09-OM/09-01 та Консультаційною угодою № STE-1-17-A-09 за період з 2014-2017 роки також не виявлено.
Додатково ОСОБА_3 посилається на те, що стороною обвинувачення не вірно визначено спосіб обернення майна шляхом розтрати, що впливає на кваліфікацію.
Більш того за результатами ознайомлення з матеріалами кримінального провадження виявлено суттєві протиріччя між обставинами кримінального правопорушення, яке орган досудового розслідування вважає доведеними та матеріалами здобутими в ході досудового розслідування.
Враховуючи викладене, просить повідомлення про підозру від 04.03.2019 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28 ч. 1 ст. 366 Кримінального кодексу України скасувати та зобов`язати уповноваженого прокурора у кримінальному провадженні внести відповідні зміни до Єдиного реєстру досудових розслідувань.
У судовому засіданні ОСОБА_3 свою скаргу підтримав, надав пояснення аналогічні тим, що викладені у скарзі. 
Адвокат ОСОБА_4 , що діє в інтересах ОСОБА_3 у судовому засіданні скаргу підтримала, просила її задовольнити, додатково пояснила, що докази на яких грунтується підозра отримані у поза процесуальний спосіб та поза строками досудового розслідування, а тому всі висновки, у тому числі і підозра, висунута з порушенням норм КПК України і є незаконною та необґрунтованою. Крім цього зазначила, що підозра спочатку була за ч. 2 ст. 366 КК України і не зрозуміло з яких підстав, і коли стала за ч. 1 ст. 366 КК України, що також є підставою для скасування підозри. Вважає, що право звернутися до суду про скасування підозри у ОСОБА_3 є, так як норма, що передбачає цю можливість покращує становище підозрюваного, а тому повинна мати зворотню дію у часі.
Прокурор ОСОБА_5 у судовому засіданні заперечував проти задоволення скарги. Послався на низку доказів на яких ґрунтується підозра. Звернув увагу, що питання допустимості та недопустимості доказів повинно вирішуватися при розгляді справи по суті. Також наголосив на тому, що за його дорученням ОСОБА_3 та іншим підозрюваним оголошено про закінчення досудового розслідування та відкрито матеріали для ознайомлення. Готується обвинувальний акт. Як процесуальний керівник вважає, що зібраних доказів достатньо, щоб спрямувати обвинувальний акт до суду. Крім цього, просив провадження по справі закрити, посилаючись на відсутність у підозрюваного права на звернення до слідчого судді про скасування підозри.
Заслухавши пояснення учасників судового провадження, дослідивши скаргу та додані до неї матеріали слідчий суддя дійшов до наступних висновків.
При дослідженні матеріалів скарги в судовому засіданні було встановлено, що відомості про кримінальне провадження № 52017000000000889 внесено 20.12.2017. 
Законом України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року ч. 1 ст. 303 КПК України доповнено п. 10.
Відповідно до п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України, на досудовому провадженні можуть бути оскаржені - повідомлення слідчого, прокурора про підозру після спливу одного місяця з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні кримінального проступку або двох місяців з дня повідомлення особі про підозру у вчиненні злочину, але не пізніше закриття прокурором кримінального провадження або звернення до суду із обвинувальним актом - підозрюваним, його захисником чи законним представником.
Згідно п. 4 параграфу 2 «Прикінцеві положення» Розділу 4 Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року п. 10 ч. 1 ст. 303 КПК України вводяться в дію через три місяці після набрання чинності цим Законом, не мають зворотної дії у часі та застосовуються до справ, по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в ЄРДР, після введення в дію цих змін, тобто з 16 березня 2018 року.
Дія нормативно-правового акта у часі починається з моменту набрання цим актом чинності й припиняється з утратою ним чинності, тобто до події, факту застосовується той закон або інший нормативно-правовий акт, під час дії якого вони настали чи мали місце, що визначено ч. 1 ст. 58 Конституції України. Відповідно до положень ст. 58 Конституції України допускається зворотна дія законів у часі, коли вони пом`якшують або скасовують відповідальність особи. Формою реалізації ч. 1 ст. 58 Конституції України є положення ч. 1 ст. 5 КПК України, які регулюють дію норм кримінального процесуального закону в часі та згідно з якими процесуальна дія проводиться, а процесуальне рішення приймається відповідно до положень цього Кодексу, чинних на момент початку виконання дії або прийняття такого рішення. Однак на відміну від кримінального (матеріального) закону, чинний кримінальний процесуальний закон не має зворотної дії, навіть тоді, коли його правила є більш сприятливі для учасників кримінального провадження, повернення процесу (процесуальних дій) неможливе.
Відповідно слідчий суддя уповноважений розглянути скаргу на повідомлення слідчого, прокурора про підозру, у кримінальних провадженнях по яким відомості про кримінальне правопорушення, внесені в ЄРДР, після введення в дію цих змін, тобто з 16 березня 2018 року.
Облік відомостей про рух кримінальних проваджень під час досудового розслідування здійснюється шляхом внесення до ЄРДР відомостей, зокрема, про об`єднання матеріалів досудового розслідування (ч. 1 ст. 217 КПК України), при цьому об`єднаному кримінальному провадженню присвоюється номер раніше розпочатого провадження (абз. 4 п. 1 Глави 3 Розділу ІІ Положення про порядок ведення ЄРДР).
Днем початку досудового розслідування у провадженні, внесеному (зареєстрованому) до ЄРДР починаючи з 16.03.2018, в якому об`єднані матеріали кількох досудових розслідувань, є день початку розслідування того провадження, яке розпочалося раніше (ч. 7 ст. 217 КПК України у редакції Закону України «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів» від 03 жовтня 2017 року).
З досліджених матеріалів доданих до скарги ОСОБА_3 , вбачається, що 20.12.2017 до ЄРДР були внесені відомості про кримінальне правопорушення, передбачене ч. 5 ст. 191 КК України за № 52017000000000889 у той же час необхідно звернути увагу, що органи НАБУ здійснювали слідчі та розшукові дії в іншому кримінальному провадженні за № 52018000000000392 від 18.04.2018, яке згодом було об`єднане в одне провадження, з єдиним № 52017000000000889. За таких обставин днем початку кримінального провадження № 52017000000000889 слід вважати 20.12.2017. Тобто до початку дії п. 10 ст. 303 КПК України, що впливає на обмеження права оскарження підозри. 
За таких обставин слідчий суддя приходить до висновку, що підозра оголошена ОСОБА_3 у межах кримінального провадження внесеному в ЄРДР № 52017000000000889 від 20.12.2017 не підлягає оскарженню в порядку п. 10 ст. 303 КПК України.
Оскільки, ця обставина була встановлена під час дослідження матеріалів скарги, слідчий суддя зобов`язаний керуватися за аналогією із тими діями, які повинні бути вчиненими при з`ясуванні цієї обставини до відкриття провадження по скарзі, а саме положення ч. 4 ст. 304 КПК України – відмовити у відкритті провадження у разі, якщо скарга подана на рішення, дію чи бездіяльність слідчого, прокурора, що не підлягає оскарженю.
У той же час, якщо після відкриття провадження за скаргою буде встановлено, що вона відкрита за скаргою на рішення, дії чи бездіяльність слідчого або прокурора, які не можуть бути оскаржені під час досудового розслідування, слідчий суддя виносить ухвалу про закриття кримінального провадження.
На підставі наведеного та керуючись ст. 2, 7, 303, 306 – 309, 372 КПК України, - 
УХВАЛИВ:

Провадження за скаргою ОСОБА_3 про скасування повідомлення про підозру ОСОБА_3 від 04.03.2019 у вчиненні кримінальних правопорушень передбачених ч. 2 ст. 27, ч. 2 ст. 28, ч. 5 ст. 191, ч. 2 ст. 28 ч.1 ст. 366 КК України, складене детективом Національного бюро Третього відділу детективів Першого підрозділу детективів Головного підрозділу детективів НАБ України ОСОБА_6 та погоджене з начальником п`ятого відділу управління процесуального керівництва, підтримання державного обвинувачення та представництва в суді Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України ОСОБА_7 – закрити.

Ухвала може бути оскаржена безпосередньо до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду протягом п`яти днів з дня її оголошення.

Слідчий суддя                                                                          ОСОБА_1