УХВАЛА
24 лютого 2020 року
м. Київ
справа №521/16412/17
провадження №51-960 ск 20
Верховний Суд колегією суддів Першої судової палати Касаційного кримінального суду у складі:
головуючого                      ОСОБА_1 ,
суддів                                 ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
вивчивши матеріали касаційної скарги захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 25 листопада 2019 року,
встановив:
У касаційній скарзі захисник порушує питання про перегляд зазначеного судового рішення та його скасування судом касаційної інстанції на підставі, передбаченій  п. 3 ч. 1 ст. 438 КПК.
Перевіривши відповідність касаційної скарги вимогам ст. 427 КПК касаційний суд дійшов висновку, що скаргу подано без додержання вимог вказаної статті.
Згідно з п. 4 ч. 2 ст. 427 КПК у касаційній скарзі вказується обґрунтування вимог особи, яка подала касаційну скаргу, із зазначенням того, у чому полягає незаконність чи необґрунтованість судового рішення. В обґрунтуванні обов`язково слід навести мотиви, чому особа вважає рішення незаконним, тобто в чому полягає неправильність застосування норм матеріального і/або процесуального права.
Проте наведених положень процесуального закону захисником ОСОБА_5 не дотримано. Зокрема, покликаючись на невідповідність призначеного покарання тяжкості вчиненого злочину та особі засудженого ОСОБА_4 внаслідок суворості, останній не наводить у скарзі обґрунтувань у чому саме полягає явна несправедливість заходу примусу,  з урахуванням положень ст. 414 КПК.
Як убачається з наданої копії оскаржуваної ухвали, доводи, аналогічні тим, що наведені захисником у касаційній скарзі, були предметом перевірки в суді апеляційної інстанції, однак адвокат не вказує конкретних порушень закону при перевірці вироку судом апеляційної інстанції, які на його думку, були допущені цим судом, зважаючи на приписи статей 404, 409, 419 КПК, а відтак, й немає обґрунтування незаконності ухвали цього суду.
Окрім того, касаційна скарга має містити вимоги особи, яка її подала із зазначенням того, яке рішення має прийняти суд касаційної інстанції за наслідками касаційного перегляду судового рішення. 
Такі вимоги мають узгоджуватися з положеннями ч. 1 ст. 436 КПК, згідно з якими суд касаційної інстанції за наслідками розгляду касаційної скарги має право: 1) залишити судове рішення без зміни, а касаційну скаргу – без задоволення; 2) скасувати судове рішення і призначити новий розгляд у суді першої чи апеляційної інстанції; 3) скасувати судове рішення і закрити кримінальне провадження; 4) змінити судове рішення.
Однак захисник просить скасувати оскаржуване судове рішення та одночасно звільнити засудженого ОСОБА_4 від відбування призначеного вироком покарання з випробуванням, встановивши іспитовий строк, що суперечить вимогам даної норми.
Наявність вказаних недоліків перешкоджає вирішенню питання про відкриття касаційного провадження  у справі.
Відповідно до ч. 1 ст. 429 КПК, суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог ст. 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху і надає особі, яка подала скаргу, необхідний строк для усунення недоліків.
На підставі викладеного, керуючись ч. 1 ст. 429, ст. 441 КПК, Верховний Суд,
постановив:
Касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Одеського апеляційного суду від 25 листопада 2019 року залишити без руху і надати йому строк для усунення недоліків упродовж семи днів із дня отримання копії даної ухвали.
Роз`яснити останньому, що у разі неусунення недоліків в установлений строк скарга буде повернута.
Ухвала оскарженню не підлягає.
 
Судді:

 
ОСОБА_1                          ОСОБА_2                        ОСОБА_3