Справа № 991/304/20
Провадження1-кс/991/993/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД

У Х В А Л А 
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

31 січня 2020 року                                                                        м.Київ 

Вищий антикорупційний суд у складі:
судді          ОСОБА_1 ,
з участю: 
секретаря судового засідання        ОСОБА_2 ,
захисника         ОСОБА_3 ,
розглянувши у відкритому судовому засіданні заяву захисника ОСОБА_3 , подану в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5  від розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017 (справа № 991/304/20, провадження № 1-кс/991/304/20),
ВСТАНОВИВ:
Автоматизованою системою документообігу суду 11.01.2020 для розгляду клопотання детектива Другого відділу детективів Третього підрозділу детективів Головного підрозділу детективів Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 , погоджене прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України, про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017, була визначена слідча суддя Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 . 
31.01.2020 захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного  ОСОБА_4 подав Вищому антикорупційному суду заяву про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 від розгляду зазначеного клопотання детектива. Посилається на те, що наявні підстави для відводу судді, передбачені пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України.
Захисник ОСОБА_3 посилається на те, що у кримінальному провадженні 17.10.2019 слідчий суддя Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_5 винесла ухвалу про задоволення клопотання детектива НАБУ про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 . У частині ухвали від 17.10.2019, де наведено аналіз наявності обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 інкримінованого злочину, слідчий суддя вказує: «доказами доведено факт впливу на ОСОБА_7 зі сторони ОСОБА_4 , який міг тиснути на нього з метою забезпечення перемоги у державній закупівлі компанії, підконтрольної ОСОБА_8 ; надано достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 мав неформальні повноваження стосовно призначення осіб на посади в системі Міністерства інфраструктури України, використовуючи які міг здійснювати на співучасників вплив». У вказаній частині ухвали слідчий суддя ОСОБА_5 констатує доведеність: 1) факту здійснення впливу ОСОБА_4 на ОСОБА_7 , користуючись яким він міг тиснути на останнього, щоб забезпечити перемогу в державних закупівлях компанії, підконтрольної ОСОБА_8 ; 2) факту наявності в ОСОБА_4 неформальних повноважень щодо призначень на посади в системі Мінінфраструктури. Саме вказані вище дії інкримінуються ОСОБА_4 в рамках кримінального провадження № 52017000000000027 від 06.01.2017. Тобто слідчий суддя ОСОБА_5 , за відсутності будь-якого вироку про визнання ОСОБА_4 винуватим у вчиненні злочину, висловила у ствердній формі в публічно доступному рішенні, повний текст якого було до того ж оголошено під час публічного судового засідання 18.10.2019, думку про те, що ОСОБА_4 винуватий у вчиненні інкримінованого йому злочину. Такі дії, виходячи із практики ЄСПЛ, становлять грубе порушення прав ОСОБА_4 , передбачених статтею 17 КПК України та статтею 6 § 2 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод щодо дотримання презумпції невинуватості. Вказані висловлювання свідчать про наперед визначену думку слідчого судді про винуватість ОСОБА_4 у вчиненні інкримінованого йому злочину. У зв`язку з цим у сторони захисту виникають обґрунтовані сумніви щодо безсторонності та неупередженості слідчого судді ОСОБА_5 , які унеможливлюють її подальшу участь у вирішенні будь-яких питань, що виникають в рамках кримінального провадження.
10.10.2019 в рамках судового провадження № 1-кс/991/1034/19 по справі № 991/558/19 слідчою суддею ОСОБА_5 було винесено ухвалу про накладення арешту на майно підозрюваного ОСОБА_4 17.10.2019 в рамках судового провадження № 1-кс/991/1254/19 по тій же справі слідчим суддею ОСОБА_5 було винесено ухвалу про застосування стосовно ОСОБА_4 запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту. 10.01.2020 детектив Національного антикорупційного бюро України за погодженням із прокурором Спеціалізованої антикорупційної прокуратури Генеральної прокуратури України звернувся до Вищого антикорупційного суду України із клопотанням про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017. Згідно зі звітом про автоматизований розподіл 11.01.2020 справі за вказаним клопотанням було присвоєно № 991/304/20 та поєднано зі справою № 991/558/19. Після цього вказану справу було передано для розгляду слідчому судді Вищого антикорупційного суду України ОСОБА_5 . Згідно з п. 1 ч. 3 ст. 35 КПК України в суді функціонує автоматизована система документообігу суду, що забезпечує об`єктивний та неупереджений розподіл матеріалів кримінального провадження між суддями з додержанням принципів черговості та однакової кількості проваджень для кожного судді. Згідно з ч. 3 ст. 35 КПК України визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Згідно зі звітом про автоматизований розподіл від 11.01.2020, незважаючи на наявність 9 суддів із аналогічною спеціалізацією, справа розподілялася лише серед 1 судді – ОСОБА_5 . Розподіл автоматизованою системою документообігу суду фактично не проводився, натомість, згідно з вказаним звітом, дана судова справа була автоматично передана конкретному слідчому судді – «раніше визначеному складу суду» згідно зі звітом від 11.01.2020. Сторона захисту вважає, що те, як була розподілена справ на слідчого суддю ОСОБА_5 , порушує ч. 3 ст. 35 КПК України, а саме принцип «вірогідності», про який у ній йде мова.
З огляду на вказані обставини сторона захисту вважає, що слідчий суддя ОСОБА_5 не може більше брати участь у даному кримінальному провадженні.
Захисник ОСОБА_3 у судовому засіданні підтримав подану заяву і просив відвести слідчого суддю ОСОБА_5 від розгляду клопотання детектива з наведених ним підстав.
Слідчий суддя ОСОБА_5 подала заяву про розгляд заяви про відвід без її участі.
Детектив ОСОБА_6 у судове засідання не з`явився, про час і місце був повідомлений належним чином.
Дослідивши заяву про відвід та матеріали, додані до неї, заслухавши захисника ОСОБА_3 , суддя дійшов висновку, що заява не підлягає задоволенню з огляду на таке.
Частиною 1 ст. 18 КПК України передбачено, що в разі заявлення відводу слідчому судді його розглядає інший суддя цього ж суду, визначений у порядку, встановленому ч. 3 ст. 35 цього Кодексу.
Кожному гарантується право на справедливий розгляд та вирішення справи в розумні строки незалежним та неупередженим судом, створеним на підставі закону (ч. 1 ст. 21 КПК України). 
З метою дотримання цієї гарантії учасники судового провадження наділені правом заявити судді відвід, який, відповідно до ст. 80 КПК України, повинен бути вмотивованим. Вичерпний перелік підстав, за наявності яких може бути заявлено відвід судді, передбачений ст. 75, 76 КПК України.
Так, пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України, на які послався захисник, суддя не може брати участь у кримінальному провадженні: за наявності інших обставин, які викликають сумнів у його неупередженості, тобто за наявності таких обставин, що не передбачені пунктами 1-3 цієї статті; у випадку порушення встановленого частиною третьою статті 35 цього Кодексу порядку визначення слідчого судді, судді для розгляду справи.
Відвід слідчого судді заявлений з посиланням на те, щов ухвалі від 17.10.2019 про задоволення клопотання детектива НАБУ про застосування запобіжного заходу у вигляді домашнього арешту стосовно ОСОБА_4 , у мотивувальній частині про наявність обґрунтованої підозри щодо вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення наведені твердження, які сторона захисту розцінює як висловлення суддею думки про винуватість особи у вчиненні інкримінованого йому злочину, що є порушенням презумпції невинуватості підозрюваного. 
Із зазначеним трактуванням стороною захисту тексту ухвали від 17.10.2019 у справі № 991/558/19, провадження № 1-кс/991/1254/19, суддя не може погодитися з таких підстав. У мотивувальній частині ухвали дійсно є пункт «Наявність обґрунтованої підозри», в якому вказано, що слідчий судді приходить до висновку, що існує обґрунтована підозра у вчиненні ОСОБА_4 кримінального правопорушення. В цьому пункті ухвали зазначено: «Підставою застосування запобіжного заходу є наявність обґрунтованої підозри у вчиненні особою кримінального правопорушення (ч. 2 ст. 177 КПК України). Оскільки в процесуальному законодавстві нема чіткого визначення обґрунтованої підозри, слідча суддя звертається до практики Європейського суду з прав людини, яка є джерелом права в Україні (стаття 17 Закону України «Про виконання рішень та застосування практики Європейського суду з прав людини», ч. 2 ст. 8 КПК України). Обґрунтована підозра – це стандарт доказування, який передбачає існування фактів чи інформації, які б переконали об`єктивного спостерігача, що відповідна особа могла вчинити кримінальне правопорушення (стандарт, визначений у Рішенні у справі Fox, Campbell and Hartley проти Сполученого Королівства від 30 серпня 1990 року, заяви № 12244/86, 12245/86, 12383/86, параграф 32). Обґрунтованість залежить від усіх обставин, проте факти, що в сукупності дають підстави для підозри не мають бути такого ж рівня як ті, що необхідні для обвинувачення, або навіть винесення вироку (Рішення Великої Палати у справі Merabishvili проти Грузії від 28 листопада 2017 року, заява № 72508/13, параграф 184). Тому, цей стандарт доказування є досить низьким – необхідно встановити чи наявні (або відсутні) факти чи інформація, що в сукупності може переконати слідчу суддю в тому, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення.
Слідча суддя зазначає, що ОСОБА_4 було повідомлено про підозру на підставі зібраних доказів, детальний перелік яких знаходиться у пункті 3 клопотання. Зокрема, доказами доведено факт впливу на ОСОБА_7 зі сторони ОСОБА_4 , який міг тиснути на нього з метою забезпечення перемоги у державній закупівлі компанії, підконтрольної ОСОБА_8 ; надано достатні підстави вважати, що ОСОБА_4 мав неформальні повноваження стосовно призначення осіб на посади в системі Міністерства інфраструктури України, використовуючи які міг здійснювати на співучасників вплив. …».
Використання в тексті ухвали таких слів і словосполучень як «міг», «підстави вважати», які в українській мові уживаються для позначення вірогідності, ймовірності певної обставини, дії, вказує на те, що слідчий суддя не стверджував про наявність факту винуватості ОСОБА_4 у вчиненні злочину, а лише констатував те, що надані стороною обвинувачення докази, на думку слідчого судді, підтверджують те, що особа могла вчинити кримінальне правопорушення за обставин, які зазначені в клопотанні про застосування запобіжного заходу. Установлення того, чи доводять надані сторонами кримінального провадження докази обставини, які свідчать про, зокрема, наявність обґрунтованої підозри у вчиненні підозрюваним кримінального правопорушення, є обов`язком слідчого судді відповідно до п. 1 ч. 1 ст. 194 КПК України. 
За наведених обставин суддя дійшов висновку про те, що використані в ухвалі слідчого судді ОСОБА_5 від 17.10.2019 у справі № 991/558/19, провадження № 1-кс/991/1254/19, формулювання щодо наявності обґрунтованої підозри про вчинення ОСОБА_4 кримінального правопорушення не є твердженнями, в яких фактично йдеться про винуватість останнього у вчиненні певного злочину, тобто відсутні обставини, які б викликали сумнів у неупередженості судді щодо підозрюваного ОСОБА_4 у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017.
Щодо доводів захисника ОСОБА_3 про порушення встановленого частиною третьою статті 35 КПК України порядку визначення слідчого судді для розгляду справи № 991/304/20, провадження № 1-кс/991/304/20, як підстави для відводу суддя враховує такі обставини і правила визначення слідчого судді для розгляду справи.
Частиною 3 ст. 35 КПК України передбачено, що визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. При цьому згідно з ч. 6 цієї статті порядок функціонування автоматизованої системи документообігу суду визначається Положенням про автоматизовану систему документообігу суду. 
З наявних і досліджених матеріалів заяви про відвід слідчого судді вбачається, що 08.10.2019 слідчий суддя ОСОБА_5 під час автоматизованого розподілу була визначена для розгляду клопотання детектива НАБУ про накладення арешту на нерухоме майно ОСОБА_4 у кримінальному провадженні, внесеному до ЄРДР за № 52017000000000027 від 06.01.2017 – в суді справа з єдиним унікальним номером 991/558/19, провадження № 1-кс/991/1254/19. Наступні клопотання в цьому ж кримінальному провадженні за № 52017000000000027, які подавала сторона обвинувачення, передавалися для розгляду слідчому судді ОСОБА_5 як раніше визначеному складу суду. 
Такий порядок був застосований і під час визначення слідчого судді для розгляду матеріалів справи № 991/304/20, провадження № 1-кс/991/304/20 за клопотанням детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_6 про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017, яка надійшла до суду 11.01.2020. Зазначене повністю відповідає правилам пункту 2.3.45 Глави «Розподіл судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді» Положення про автоматизовану систему документообігу суду (затверджено Рішенням Ради суддів України 26.11.2010 № 30, у редакції Рішення Ради суддів № 58 від 15.09.2016). Цим пунктом Положення передбачено, що клопотання та скарги по одному кримінальному провадженню передаються раніше визначеному слідчому судді, якщо інший порядок не визначений зборами суддів.
Інший порядок розподілу клопотань та скарг по одному кримінальному провадженню не визначений Засадами використання автоматизованої системи документообігу Вищого антикорупційного суду (затверджені рішенням зборів суддів Вищого антикорупційного суду від 03.09.2019 № 4, з наступними змінами). 
Так, підпункт 12.7 пункту 12 Засад містить правило передачі заяв, клопотань, скарг по одному кримінальному провадженню раніше визначеному судді, крім випадків, встановлених цим пунктом.
Наведене вище свідчить про те, що визначення слідчого судді ОСОБА_5 для розгляду матеріалів справи № 991/304/20, провадження № 1-кс/991/304/20 за клопотанням детектива в рамках кримінального провадження № 52017000000000027 було здійснене правомірно.
Розгляд одним і тим же слідчим суддею клопотань і скарг, які подані в одному кримінальному провадженні, повністю узгоджується із правилами визначення слідчого судді для конкретного судового провадження, а також із правилами статті 76 КПК України щодо недопустимості повторної участі судді в кримінальному провадженні.
Оцінюючи в сукупності факти та обставини, встановлені за наслідками розгляду заяви про відвід слідчого судді, суддя дійшов висновку, що доводи, викладені в заяві, не підтверджуються доданими до неї документами, і що відсутні передбачені пунктами 4, 5 ч. 1 ст. 75 КПК України обставини, які унеможливлюють участь слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5 у розгляді клопотання детектива.
На підставі наведеного вище, керуючись ст. 75, 80, 81, 369-372, 395 КПК України, 
ПОСТАНОВИВ:
Заяву, яку подав захисник ОСОБА_3 в інтересах підозрюваного ОСОБА_4 , про відвід слідчого судді Вищого антикорупційного суду ОСОБА_5  від розгляду клопотання про встановлення строку для ознайомлення з матеріалами досудового розслідування у кримінальному провадженні № 52017000000000027 від 06.01.2017 (справа № 991/304/20, провадження № 1-кс/991/304/20), – залишити без задоволення.
Ухвала оскарженню не підлягає.

Слідчий суддя                                                                                      ОСОБА_1