ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 320/5705/18          Суддя (судді) суду 1-ї інст.: 
          Лапій С.М.

ПОСТАНОВА
Іменем України

14 січня 2020 року          м. Київ

Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 
суддя-доповідач          Сорочка Є.О.,
суддів           Єгорової Н.М., 
          Федотова І.В.,
за участю секретаря с/з           Грисюк Г.Г.,
розглянувши в порядку письмового провадження апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області на ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Головного управління Пенсійного фонду України Київської області про визнання дій протиправними та зобов`язання вчинити певні дії,

ВСТАНОВИВ:

Позивач 26.10.2018 звернувся до суду з адміністративним позовом, в якому просив: 
- визнати протиправними дії Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо відмови йому у перерахунку пенсії учасника ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, обчисленої з п`ятикратного розміру заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року.
- зобов`язати Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області провести йому з 11.07.2018 перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року, відповідно до частини третьої статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
Рішенням Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року позов задоволено:
- визнано протиправними дії Броварського об`єднаного управління Пенсійного фонду України Київської області щодо відмови гр. ОСОБА_1 у перерахунку пенсії учасника ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи обчисленої з п`ятикратного розміру заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року.
- зобов`язано Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області провести гр. ОСОБА_1 з 01 липня 2018 року перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року (5х3723,00), відповідно до частини третьої статті 59 Закону України "Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи".
Вказане рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року в апеляційному порядку не переглядалося.
Позивачем 07.10.2019 до суду першої інстанції було подано заяву, у якій останній просив роз`яснити порядок та правильність виконання судового рішення у даній справі.
Ухвалою Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року заяву позивача задоволено: роз`яснено, що при виконанні рішення Київського окружного адміністративного суду від 28.12.2018 в адміністративній справі № 320/5705/18 Броварське об`єднане управління Пенсійного фонду України Київської області зобов`язане провести ОСОБА_1 з 01 серпня 2018 року перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 01 січня відповідного року (5х3723=18 615 грн), відповідно до частини третьої статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи». Також роз`яснено, що у разі зміни розміру мінімальної заробітної плати проводиться перерахунок пенсії, виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
Відповідач в апеляційній скарзі просить скасувати вказане судове рішення та ухвалити нове, яким відмовити у задоволенні позову, оскільки вважає, що судом першої інстанції неповно з`ясовано обставини справи, висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права.
Доводи апеляційної скарги ґрунтуються на відсутності у позивача права на перерахунок пенсії та необхідності розрахунку пенсії відповідно до вимог Порядку обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23 листопада 2011 року № 1210.
Дослідивши матеріали справи, перевіривши підстави для апеляційного перегляду, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
В апеляційній скарзі відповідач за результатами апеляційного провадження просить суд відмовити у задоволенні позову, посилаючись, окрім іншого, на відсутність у позивача права на обчислення пенсії відповідно до частини третьої статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи».
Проте, суд апеляційної інстанції відхиляє такі вимоги та доводи скаржника, позаяк у цьому апеляційному провадженні суд не вправі надавати оцінку правильності вирішення судом першої інстанції спору по суті, у тому числі і праву позивача на спірний перерахунок пенсії, оскільки ці обставини вже встановлені у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року, яке не є предметом апеляційного розгляду.
Суд апеляційної інстанції у даному випадку перевіряє виключно правильність вирішеного судом першої інстанції процесуального питання роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року.
Відповідно до частин першої та другої статті 254 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС) за заявою учасника справи, державного виконавця суд роз`яснює ухвалене ним судове рішення, яке набрало законної сили, не змінюючи змісту судового рішення, шляхом постановлення ухвали. Подання заяви про роз`яснення судового рішення допускається, якщо воно ще не виконано або не закінчився строк, протягом якого судове рішення може бути подане для примусового виконання
Отже, роз`яснення судового рішення є за своєю суттю одним із способів усунення його недоліків, але без виправлення і постановлення додаткового рішення цим же судом.
Роз`яснення судового рішення зумовлено його нечіткістю за змістом, коли воно є неясним та незрозумілим для осіб, стосовно яких воно ухвалене, так і для тих, що будуть здійснювати його виконання. Тобто, це стосується випадків, коли судом не дотримані вимоги ясності, визначеності рішення. Невизначеність судового рішення означає, що таке рішення містить положення, які викликають суперечки щодо його розуміння та під час виконання.
Ясність судового рішення полягає у логічному, чіткому, переконливому і зрозумілому викладенні змісту рішення. Недотримання цих вимог може ускладнити або взагалі унеможливити виконання судового рішення. Вимога логічності, зокрема, передбачає, що текст рішення має відображати причинно-наслідкові зв`язки у межах речення чи всього документу. Зокрема, мотивувальна частина рішення має відповідати його резолютивній частині.
Фактично роз`ясненням рішення є зміна форми його викладення таким чином, щоб ті частини судового акта, які викликають труднощі для розуміння, були висвітлені ясніше та зрозуміліше, без внесення будь-яких змін в існуюче рішення.
Зрозумілість рішення полягає в тому, що його резолютивна частина не припускає кількох варіантів тлумачення.
Конкретного і вичерпного переліку критеріїв для визначення рішення незрозумілим правова норма не містить, а зі змісту закону вбачається, що їх має навести особа, яка звертається із заявою про роз`яснення судового рішення.
В ухвалі про роз`яснення судового рішення суд викладає більш повно та зрозуміло ті частини рішення, розуміння яких викликає труднощі, не змінюючи при цьому суть рішення і не торкаючись питань, які не були предметом судового розгляду.
Так, в оскаржуваній ухвалі про роз`яснення судового рішення суд першої інстанції зазначив, що у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 10.09.2018 не зазначений висновок про визначення розміру пенсії, з якої необхідно провести перерахунок та виплату пенсії відповідно до частини третьої статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», що викликає труднощі при виконанні даного судового рішення.
Проте, дослідивши текст вказаного рішення суду, колегія суддів вважає, що воно є цілком зрозумілим, не містить положень, стосовно яких можуть виникнути суперечності щодо його розуміння, оскільки в резолютивній частині вказаного рішення суд чітко визначив обв`язок відповідача провести позивачеві перерахунок та виплату пенсії, обчисленої з саме з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року відповідно до частини третьої статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», вказавши при цьому формулу визначення п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати - 5 х 3723.
Викладений зміст резолютивної частини зазначеного судового рішення цілком збігається із позовними вимогами та відповідає положенням частини третьої статті Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», відповідно до якої особам, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, у військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження дійсної строкової служби і внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється відповідно до цього Закону або за бажанням таких осіб - з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року.
В той же час, заява позивача про роз`яснення порядку та правильності виконання рішення суду не містить достатніх обґрунтувань та посилань на незрозумілість або неясність судового рішення, заявником не зазначено в чому саме полягає незрозумілість судового рішення, натомість, поставлено запитання лише щодо роз`яснення порядку виконання рішення суду.
Наведене, на переконання колегії суддів виключає можливість роз`яснення рішення в порядку статті 254 КАС, з огляду на невизнання заявником конкретної частини судового рішення, яка є йому незрозумілою. Крім того, як зазначалося, зобов`язальна частина рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року, яка підлягає виконанню є цілком чіткою та зрозумілою. 
Щодо доводів скаржника в частині помилковості у застосуванні судом першої інстанції формули « 5х3723,00 = 18615,00 грн» при обчисленні пенсії позивача, колегія суддів звертає увагу на таке.
Механізм обчислення пенсій по інвалідності, що настала внаслідок каліцтва чи захворювання, і пенсій у зв`язку з втратою годувальника внаслідок Чорнобильської катастрофи відповідно до статті 59 Закону України «Про статус і соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» визначає Порядок обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», якою доповнено Порядок обчислення пенсій особам, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України від 23.11.2011 № 1210 (далі - Порядок № 1210).
Так, відповідно до пункту 9-1 вказаного порядку: «за бажанням осіб, які брали участь у ліквідації наслідків Чорнобильської катастрофи, інших ядерних аварій та випробувань, військових навчаннях із застосуванням ядерної зброї під час проходження («дійсної строкової» - у редакції до 01.07.2019) служби та внаслідок цього стали особами з інвалідністю, пенсія по інвалідності обчислюється з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, за формулою: П = Зс * Кзс * Кв/100%, де: П - розмір пенсії; Зс - середня заробітна плата (дохід) в Україні, з якої сплачено страхові внески, визначається як середній показник за 2014, 2015 та 2016 роки; Кзс - середньомісячний коефіцієнт заробітної плати, який враховується під час обчислення пенсії; Кв - розмір відшкодування фактичних збитків (у відсотках). 
Середньомісячний коефіцієнт заробітної плати, який враховується під час обчислення пенсії (Кзс), визначається за формулою: Кзс = Зп(мін) * 5 / Зс1, де: Зп(мін) - розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року; Зс1 - середня заробітна плата (дохід) в середньому на одну застраховану особу в цілому по Україні, з якої сплачено страхові внески за рік, що передує відповідному року <…>.
У разі зміни розміру мінімальної заробітної плати проводиться перерахунок зазначених пенсій виходячи з розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року».
Отже, згідно викладених вимог, п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року враховується при обчисленні пенсії при визначенні середньомісячного коефіцієнту заробітної плати (Кзс), який, у свою чергу, враховуються під час розрахунку розміру пенсії.
Колегія суддів звертає увагу, що положення частини третьої статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи» передбачає можливість обчислення пенсії з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року, проте в жодному разі не встановлює розмір пенсії на рівні п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати, встановленої законом на 1 січня відповідного року. Обчислення ж розміру пенсії, як зазначалося, відбувається згідно механізму, визначеного Порядком № 1210.
Відтак, обчислення пенсії для осіб, зазначених в частині третій статті 59 Закону України «Про статус та соціальний захист громадян, які постраждали внаслідок Чорнобильської катастрофи», виходячи з п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати встановленої законом на 1 січня відповідного року, без застосування визначеної Порядком № 1210 формули (механізму) законодавством не передбачено.
Слід також відмітити, що суд першої інстанції в оскаржуваній ухвалі лише додатково визначив результат арифметичного розрахунку п`ятикратного розміру мінімальної заробітної плати та додатково навів окремі аспекти перерахунку пенсії у разі можливої зміни розміру мінімальної заробітної плати. Проте, наведені обставини не були підставою для звернення позивача із заявою про перерахунок пенсії та не стосуються незрозумілості чи неможливості виконання судового рішення у даній справі.
Крім того, як вбачається з листа відповідача від 13.05.2019 № 281/Ш-01, на виконання судового рішення у даній справі п`ятикратний розмір мінімальної заробітної плати при обчисленні позивачу пенсії був врахований пенсійним органом (а.с. 89).
З огляду на викладене, колегія суддів дійшла висновку, підстави для роз`яснення рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року за заявою позивача відсутні, оскільки рішення суду є цілком чітким та зрозумілим, у тому числі для його виконання.
Колегія суддів також звертає увагу на те, що у рішенні Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року міститься зобов`язання відповідача провести позивачу перерахунок пенсії з 01 липня 2018 року, водночас в оскаржуваній ухвалі суд першої інстанції роз`яснив про необхідність здійснення такого перерахунку з 01 серпня 2018 року, чим фактично змінено суть ухваленого рішення по суті спору, що суперечить положенням статті 254 КАС.
Повноваження суду апеляційної інстанції за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення встановлені статтею 315 КАС.
Відповідно до пункту другого частини першої статті 315 КАС за наслідками розгляду апеляційної скарги на судове рішення суду першої інстанції суд апеляційної інстанції має право скасувати судове рішення повністю або частково і ухвалити нове судове рішення у відповідній частині або змінити судове рішення.
За змістом частини першої статті 317 КАС підставами для скасування судового рішення суду першої інстанції повністю або частково та ухвалення нового рішення у відповідній частині або зміни рішення є: неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи; недоведеність обставин, що мають значення для справи, які суд першої інстанції визнав встановленими; невідповідність висновків, викладених у рішенні суду першої інстанції, обставинам справи; неправильне застосування норм матеріального права або порушення норм процесуального права.
Оскільки висновки суду не відповідають обставинам справи, судом неправильно застосовано норми матеріального права, порушено норми процесуального права, то оскаржуване судове рішення підлягає скасуванню, а заява позивача залишенню без задоволення.
Керуючись статтями 34, 243, 312, 317, 321, 325, 328, 329, 331 КАС, суд

ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Головного управління Пенсійного фонду України у Київській області задовольнити частково.
Скасувати ухвалу Київського окружного адміністративного суду від 15 жовтня 2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким заяву ОСОБА_1 про роз`яснення порядку та правильності виконання рішення Київського окружного адміністративного суду від 28 грудня 2018 року залишити без задоволення.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дати прийняття та може бути оскаржена у випадках, передбачених пунктом другим частини п`ятої статті 328 Кодексу адміністративного судочинства України протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення шляхом подачі касаційної  скарги безпосередньо до Верховного Суду. В інших випадках постанова не підлягає касаційному оскарженню.

Суддя-доповідач          Є.О. Сорочко

Суддя          Н.М. Єгорова

Суддя          І.В. Федотов