ВОСЬМИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

14 січня 2020 року	Львів	Справа № 857/13586/19	

Восьмий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів: 

головуючого судді                    Кузьмича С. М.,
суддів                                        Запотічного І.І., Шавеля Р.М.,
за участю секретаря                    Мельничук Б.Б.
представника апелянта           Кайдан Д.-С. Т.
представника відповідача      Романишин К.В.

розглянувши у відкритому судовому засіданні в м. Львові справу за апеляційною скаргою Товариства з обмеженою відповідальністю «Карпатнафтохім» на ухвалу Івано-Франківського окружного адміністративного суду  від 21 листопада 2019 року (постановлену головуючим – суддею Грицюк П.П. об 11 год. 07 хв. у м. Львові, повний текст судового рішення складено 26 листопада 2019 року) про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 300/2024/19 за адміністративним позовом Товариства з обмеженою відповідальністю «Карпатнафтохім» до Головного управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області , треті особи, які не заявляють самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача: Державне підприємство «Івано-Франківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою», Калуська районна рада, Верхнянська сільська рада ОТГ Калуського району Івано-Франківської області про визнання протиправним та скасування висновку №161 від 23.07.2018,

                                                           ВСТАНОВИВ:

Позивач звернувся до суду із адміністративним позовом до відповідача про визнання протиправним та скасування висновку №161 від 23.07.2018.
Одночасно із позовною заявою 11.10.2019 представником позивача подано клопотання про поновлення пропущеного строку звернення до суду, яку він обґрунтував тим, що висновок державної експертизи землевпорядної документації ТОВ «Карпатнафтохім» отримало 31.05.2019 року, а також вказав, що до моменту звернення з позовом до суду проводив процедуру адміністративного оскарження вищевказаного висновку (а.с. 14-17). 
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 16.10.2019, відкрито провадження в даній адміністративній справі та в описовій частині ухвали визнано причини пропуску строку звернення до суду поважними (а.с. 1-3).
31.11.2019 року третьою особою, що не заявляє самостійних вимог на предмет спору на стороні відповідача, Калуською районною радою, подано письмові пояснення щодо адміністративного позову в яких сторона вказала на обставини які свідчать на пропущення строку звернення до адміністративного суду позивачем (а.с. 177-179).
Так, в своїх поясненнях представник третьої особи вказав, що підставою розгляду районною радою питання про затвердження оспорюваного висновку державної експертизи послужило звернення заступника генерального директора з економіки та фінансів ТОВ «Карпатнафтохім» Рудика Я.Б. від 05.10.2019 № 2-827 щодо затвердження нормативної грошової оцінки земельних ділянок, до якого було додано копію технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на території Верхнянської сільської ради ОТГ Калуського району. Як вбачається зі змісту цього звернення «технічна документація отримала позитивний висновок державної землевпорядної експертизи». Оспорюваний висновок державної експертизи був доданий до зазначеного вище звернення та його копія засвідчена печаткою «для довідок» позивача та підписом відповідального за такі дії працівника. Виходячи з цього можна стверджувати, що про існування оспорюваного висновку позивачу було відомо не пізніше 05.10.2018. Просив залишити позовну заяву без розгляду.
Аналогічну правову позицію щодо пропущення строків звернення до суду позивачем висловив і представник відповідача у відзиві на позовну заяву, який надійшов на адресу суду 04.11.2019 року (а.с. 193-203). У відзиві, серед іншого, представником відповідача зазначено, що доопрацьований, оскаржуваний висновок державної землевпорядної експертизи було затверджено рішенням Калуської районної ради від 25.10.2018 № 253-18, а тому саме із цієї дати позивач дізнався чи повинен був дізнатися про даний висновок. Просив в задоволенні позову відмовити.
Ухвалою Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21.11.2019 позовну заяву залишено без розгляду.
Приймаючи оскаржене рішення суд першої інстанції виходив з того, що поновлена позивачем переписка з органами місцевого самоврядування щодо отримання оскаржуваного висновку та наявність процедури адміністративного оскарження з 06.06.2019 року по 07.07.2019, тобто поза межами строку звернення до суду не є обґрунтованою підставою для поновлення строку звернення до суду.
Вказану ухвалу в апеляційному порядку оскаржив позивач, у апеляційній скарзі покликається на те, що оскаржуване рішення винесене з порушенням норм процесуального права з неповним з`ясуванням обставин справи та є незаконним, просить рішення суду першої інстанції скасувати, а матеріали справи направити в суд першої інстанції для продовження розгляду.
Зокрема в апеляційні скарзі зазначає, що шестимісячний строк звернення до суду із позовними вимогами про визнання протиправним та скасування оскаржуваного висновку, обчислюється з дня звернення позивача до центрального органу виконавчої влади, що реалізує політику у сфері земельних відносин, тобто з 06.06.2019.
Відповідач скористався своїм правом та подав відзив на апеляційну скаргу в котрому покликається на те, що 06.06.2019 позивач звернувся до центрального органу виконавчого влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин з клопотанням про спростування висновку державної експертизи землевпорядної документації. Згідно ч. 2 ст. 37 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи. 02.07.2019 ТОВ «Карпатнафтохім» отримало відмову у задоволенні такого клопотання. Відтак суб`єкт владних повноважень дотримався порядку та строку розгляду вказаного клопотання, а тому для звернення до адміністративного суду встановлюється тримісячний строк, який обчислюється з дня вручення позивачу рішення за результатами розгляду його скарги на рішення, дії або бездіяльність суб`єкта владних повноважень. У зв`язку з цим просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції без змін.
Представник апелянта в судовому засіданні підтримав апеляційну скаргу та надав пояснення, просить апеляційну скаргу задовольнити, а рішення суду першої інстанції скасувати, а справу направити в суд першої інстанції для продовження розгляду.
В судовому засіданні представник відповідача, заперечив щодо задоволення апеляційної скарги та надав пояснення. Просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а рішення суду першої інстанції – без змін.
Інші особи в судове засідання на виклик суду не з`явилися, явку уповноваженої особи не забезпечили, хоча належним чином були повідомленні, що не перешкоджає розгляду справи за їх відсутності згідно з ч. 2 ст. 313 КАС України.
Заслухавши суддю-доповідача, представника апелянта, перевіривши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, суд приходить до висновку, що апеляційну скаргу слід задовольнити з наступних підстав.
Частиною 1 ст. 122 КАС України зазначено, що позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, встановленого цим Кодексом або іншими законами.
Відповідно до ч. 2 ст. 122 КАС України, для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Як зазначено у ч. 3 ст. 123 КАС України, якщо факт пропуску позивачем строку звернення до адміністративного суду буде виявлено судом після відкриття провадження в адміністративній справі і позивач не заявить про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані ним у заяві, будуть визнані судом неповажними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Згідно з ч. 4 ст. 123 КАС України, якщо після відкриття провадження у справі суд дійде висновку, що викладений в ухвалі про відкриття провадження у справі висновок суду про визнання поважними причин пропуску строку звернення до адміністративного суду був передчасним, і суд не знайде інших підстав для визнання причин пропуску строку звернення до адміністративного суду поважними, суд залишає позовну заяву без розгляду.
Пунктом 8 ч. 1 ст. 240 КАС України передбачено, що суд своєю ухвалою залишає позов без розгляду з підстав, визначених частинами третьою та четвертою статті 123 цього Кодексу.
Відтак, згідно з приписами ст. 122 КАС України права позивача підлягають захисту у межах шестимісячного строку звернення до суду.
Як зазначив суд першої інстанції та підтверджується матеріалами справи, що у користуванні ТОВ «Карпатнафтохім» перебувають земельні ділянки, що розташовані поза населеним пунктом с. Верхня, Калуського району Івано-Франківської області, а саме: кадастровий номер 2622880800:02:002:0080 площею 5,8136 га; кадастровий номер 2622880800:02:002:0081 площею 0,550 га; кадастровий номер 2622880800:02:002:0082 площею 2,0220 га.  
12.02.2018 ТОВ «Карпатнафтохім» звернулось до ДП «Івано-Франківського науково-дослідного та проектного інституту землеустрою» з клопотанням про проведення нормативної грошової оцінки вищевказаних земельних ділянок.
В подальшому, 21.02.2018 між вказаними вище особами, було укладено відповідний Договір № 124/2018, згідно умов якого Замовником технічної документації з нормативної грошової оцінки вказаних земельних ділянок виступило ТОВ «Карпатнафтохім», а Розробником - ДП «Івано-Франківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» (том 2 а.с. 25-32).
На виконання вимог ст. 9 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації», Головне управління Держгеокадастру в Івано-Франківській області провело обов`язкову державну експертизу землевпорядної документації щодо нормативної грошової оцінки земельних ділянок, які надаються в оренду ТОВ «Карпатнафтохім» для розміщення та експлуатації основних, підсобних і допоміжних будівель та споруд підприємств переробної, машинобудівної та іншої промисловості за межами населеного пункту с. Верхня, Верхнянської сільської ради об`єднаної територіальної громади Калуського району Івано-Франківської області, розробленої Державним підприємством «Івано-Франківський науково-дослідний та проектний інститут землеустрою» у 2018 році на замовлення ТОВ «Карпатнафтохім».
Результати проведення державної експертизи землевпорядної документації відповідач затвердив висновком державної експертизи землевпорядної документації від 23.07.2018 № 161 згідно якого, вказана технічна документація не в повній мірі відповідає вимогам чинного законодавства України, встановленим нормам і правилам, у зв`язку з чим повернуто на доопрацювання (том 1 а.с. 38).
Зауваження та пропозиції щодо технічної документації відповідач вказав в п. 10 висновку, проте серед них не було висловлено факту неправомірного розрахунку коефіцієнту індексації, як складової формули для визначення ціни нормативної грошової оцінки.
В подальшому, розробник технічної документації виконав вказані в п. 10 висновку зауваження, і як наслідок, на даному висновку зроблено наступний запис: «Зауваження враховано та виправлено (підпис) начальник управління Р. Копча» (том 1 зворотній бік а.с. 38).
Суд першої інстанції залишаючи позовну заяву без розгляду зазначив, що враховуючи наявність вказаного вище запису, Калуська районна рада вважаючи даний висновок позитивним, рішенням від 25.10.2018 № 253-18 затвердила вказану технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок (том 1 а.с. 39). Цю технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок та відповідний висновок подано позивачем до Калуської районної ради 05.10.2018 року (том 1 а.с. 181). 
Таким чином, суд першої інстанції дійшов висновку, що позивач був ознайомлений з оскаржуваним висновком відповідача станом на 05.10.2018, що у спірних правовідносинах є датою коли позивач дізнався або повинний був дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів, а тому по суті позивачем пропущено строки звернення до суду з адміністративним позовом.
Проте колегія суддів не погоджується з висновком суду першої інстанції щодо наявності підстав для залишення позовної заяви без розгляду, з огляду на таке.
Так зокрема в матеріалах справи, в томі 1 на 181 аркуші справи, наявний лист ТОВ «Карпатнафтохім» № 2-827 від 05.10.2018, адресований голові Калуської районної ради, про затвердження нормативної грошової оцінки земельних ділянок.
Зі змісту вказаного листа слідує, що технічна документація отримала позитивний висновок державної землевпорядної експертизи. У відповідності до ст. 23 Закону України «Про оцінку земель», просять затвердити технічну документацію з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на території Верхнянської ОТГ Калуського району.
В додатках до цього листа зазначено «копія технічної документації з нормативної грошової оцінки земельних ділянок на території Верхнянської ОТГ Калуського району».
Разом з цим колегія суддів встановила, що й підтвердив представник апелянта під час судового засідання, що оскаржуваний висновок до вказаного листа не долучався і в апелянта такого не було, тобто документа, щоб ознайомитися з його змістом, а була наявна лише інформація про такий висновок.
Відтак на переконання суду апеляційної інстанції, можна стверджувати, що позивач не був ознайомлений з оскаржуваним висновком 05.10.2018.
Інших доказів, котрі б спростували такий висновок, в матеріалах справи не виявленні і в судовому засіданні не здобуто.
Більше того колегія суддів вважає безпідставним не врахування судом першої інстанції вимог ст. 37 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» на, що покликався позивач в заяві про поновлення строку на звернення до суду.
Так ст. 37 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації» встановлено, що замовники або розробники об`єктів державної експертизи, заінтересовані у спростуванні висновків державної експертизи або їх окремих положень, подають обґрунтоване клопотання (заяву) про це до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин.
Центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, у місячний термін з дня отримання клопотання (заяви) розглядає його і за наявності підстав призначає проведення повторної державної експертизи.
У разі спростування висновків державної експертизи, яку проводив центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, до проведення повторної державної експертизи залучаються незалежні експерти.
У разі відмови в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи або незгоди з висновками повторної державної експертизи замовники або розробники об`єктів державної експертизи мають право звернутися до суду.
Висновки державної експертизи можуть бути скасовані органом, який їх видав, у разі виявлення обставин, що могли вплинути на об`єктивність оцінки висновку.
Позитивні висновки повторної державної експертизи є підставою для прийняття відповідним органом рішення або реалізації заходів, передбачених об`єктами державної експертизи, крім випадків оскарження їх у судовому порядку.
Системний аналіз наведеної вище правової норми дає підстави колегії суддів дійти до висновку, що заінтересовані особи, не згідні з висновком експертизи, мають подати обґрунтоване клопотання до центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин, який відповідно до Закону уповноважений розглядати такі клопотання.
Право заінтересованих осіб на звернення до суду з позовом про скасування висновків державної експертизи може бути реалізоване лише у разі відмови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин в розгляді заяви про спростування висновків державної експертизи чи окремих їх положень або незгоди з висновками повторної експертизи.
Такої правової позиції зокрема дотримується Верховний Суд в постанові від 08.05.2018 у справі № 823/1581/17.
Як слідує з матеріалів справи, що ТОВ «Карпатнафтохім» будучи засновником об`єкта державної експертизи, перед зверненням до суду 06.06.2019 подало до Державної служби України з питань геодезії, картографії та кадастру клопотання про спростування оскаржуваного висновку № 161 за результатом розгляду котрого, 02.07.2019 отримало відмову у задоволенні такого клопотання (а.с. 21-28, 31).
Відтак, враховуючи те, що ТОВ «Карпатнафтохім» будучи замовником об`єкту державної експертизи, на виконання вимог ст. 37 Закону України «Про державну експертизу землевпорядної документації», дотрималось відповідної процедури оскарження висновку державної експертизи землевпорядної документації № 161 від 23.07.2018, а тому шестимісячний строк звернення до суду із позовним вимогами про визнання протиправним та скасування вказаного висновку слід обчислювати з дня відмови центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері земельних відносин в розгляді клопотання, тобто з 02.07.2019. 
Колегія суддів зазначає, що позовну заяву подано до суду першої інстанції 11.10.2019, що підтверджується штемпелем вхідної кореспонденції, тобто в межах шестимісячного строку з 02.07.2019, у відповідності до вимог ч. 2 ст. 122 КАС України.
Відповідно до ст. 55 Конституції України, кожному гарантується право на оскарження в суді рішень, дій чи бездіяльності органів державної влади, органів місцевого самоврядування, посадових і службових осіб.
Згідно з ч. 1 ст. 17 Закону України «Про виконання рішення та застосування практики Європейського Суду з прав людини» суди України застосовують при розгляді справ Конвенцію про захист прав людини і основних свобод та протоколи до неї і практику Європейського суду, як джерела права.
Так, у справі Delcourt v. Belgium Європейський суд зазначив, що у демократичному суспільстві у світлі розуміння Конвенції (Європейська конвенція про захист прав людини і основних свобод 1950 року, ратифікована Законом України від 17.07.1997 №4 75/97), право на справедливий суд посідає настільки значне місце, що обмежувальне тлумачення статті 6 не відповідало б меті та призначенню цього положення. У справі Bellet v. Frаnсе Суд зазначив, що стаття 6 § 1 Конвенції містить гарантії справедливого судочинства, одним з аспектів яких є доступ до суду. Рівень доступу, наданий національним законодавством, має бути достатнім для забезпечення права особи на суд з огляду на принцип верховенства права в демократичному суспільстві. Для того, щоб доступ був ефективним, особа повинна мати чітку практичну можливість оскаржити дії, які становлять втручання у її права.
Отже, як свідчить позиція Суду у багатьох справах, основною складовою права на суд є право доступу, в тому розумінні, що особі має бути забезпечена можливість звернутись до суду для вирішення певного питання, і що з боку держави не повинні чинитись правові чи практичні перешкоди для здійснення цього права.
Відтак, рішення суду про залишення позовної заяви без розгляду є передчасним, оскільки застосовані судом першої інстанції наслідки не були пропорційні, обмежили право доступу до суду і стали перешкодою для захисту прав позивача.
Відповідно до ст. 320 КАС України суд апеляційної інстанції скасовує ухвалу суду, яка перешкоджає подальшому провадженню у справі, і направляє справу для продовження розгляду до суду першої інстанції, коли має місце неповне з`ясування судом обставин, що мають значення для справи, недоведеність таких обставин, невідповідність висновків суду обставинам справи та порушення норм матеріального або процесуального права, що призвело до неправильного вирішення справи чи питання.
Відтак, з врахуванням наведеного, колегія суддів вважає, що оскаржувана ухвала підлягає скасуванню з направленням справи до суду першої інстанції для продовження розгляду справи, оскільки винесена з порушенням норм процесуального права та з неповним з`ясуванням обставин справи, що мають значення для справи.
Щодо розподілу судових витрат, то такий у відповідності до ст.139 КАС України не здійснюється.
Керуючись статтями 139, 229, 250, 308, 310, 315, 320, 321, 322, 325, 328, 329 Кодексу адміністративного судочинства України, -

                                                        ПОСТАНОВИВ:

Апеляційну скаргу Товариства з обмеженою відповідальністю «Карпатнафтохім» задовольнити, а ухвалу  Івано-Франківського окружного адміністративного суду від 21 листопада 2019 року про залишення позовної заяви без розгляду у справі № 300/2024/19 - скасувати і направити справу для продовження розгляду до суду першої інстанції.

Постанова апеляційного суду набирає законної сили з дати її прийняття, але може бути оскаржена у касаційному порядку шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до суду касаційної інстанції протягом тридцяти днів з дня проголошення судового рішення, у разі якщо в судовому засіданні було оголошено лише вступну та резолютивну частини судового рішення або розгляду справи (вирішення питання) без повідомлення (виклику) учасників справи, зазначений строк обчислюється з дня складення повного судового рішення.

Головуючий суддя	 	С. М. Кузьмич 	
судді	 	І. І. Запотічний 	
 	 	Р. М. Шавель  	
    Повне судове рішення складено 17 січня 2020 року