22-ц/804/100/20 
                                                                                220/2751/18 

                                                                  П О С Т А Н О В А   
                                                       ІМЕНЕМ                  УКРАЇНИ
                                                   
      „08"  січня   2020  року                                               місто Маріуполь  Донецької  області 
Єдиний унікальний номер 220/2751/18
Номер провадження 22-ц/804/100/20 
Донецький апеляційний суд у складі:
головуючого: Зайцевої С.А.
суддів: Кочегарової Л.М. , Ткаченко Т.Б. 
за участю секретаря: Єфремової О.В.
учасники справи :  
позивач - СФГ «Прометей»
відповідачі - ОСОБА_1 , приватний виконавець виконавчого округу Донецької області Чернецький Ю. Д., ДП «СЕТАМ»
розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Маріуполі Донецької області в порядку спрощеного позовного провадження з повідомленням учасників справи апеляційну  скаргу селянського (фермерського) господарства «Прометей» на рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 жовтня 2019 року головуючого судді Яненко Г.М. із складанням повного тексту судового рішення 14 листопада 2019 року по цивільній справі про визнання недійсними електронних торгів,-
В С Т А Н О В И В :
У грудні 2018 року  селянське (фермерське) господарство «Прометей» (далі-СФГ "Прометей")  звернулось до суду з позовом до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Ю. Д., ДП «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів.Позов мотивовано тим, що продаж належного позивачу майна здійснено в період дії арешту, накладеного у іншій цивільній справі, в оголошенні про торги містилась недостовірна інформація та відсутня інформація про обтяження, обмеження щодо майна, права третіх осіб, в провадженні державного та приватного виконавців одночасно перебували виконавчі провадження на виконання одного й того ж судового рішення, на торги виставлено майно без проведення його вилучення у встановленому законом порядку, оцінка майна проведена без погодження його вартості з власником-боржником, в акті про проведені електронні торги відсутня інформація про документи, які посвідчують право власності боржника на майно та посилання на суму, внесену переможцем торгів. Тому просили, визнати недійсними електронні торги, результати яких оформлено  протоколом № 371561 від 23 листопада 2018 року та актом від 03 грудня 2018 року «Про проведені електронні торги».
Рішенням Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 жовтня 2019 року  в задоволенні позову СФГ «Прометей» до ОСОБА_1 , приватного виконавця виконавчого округу Донецької області Чернецького Ю.Д., ДП «Сетам» про визнання недійсними електронних торгів - відмовлено. 
В апеляційній скарзі представник СФГ «Прометей» Алексєєв С.О. просить скасувати рішення суду та ухвалити нове про задоволення позовних вимог, посилаючись на необґрунтованість та незаконність рішення суду, порушення норм процесуального права. Зокрема зазначає, що справу розглянуто та ухвалено рішення упередженим судом;  судом не зазначено, що вартість об`єкта нерухомого майна не відповідала вимогам Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого  Наказом Міністерства юстиції України від 30 вересня 2016 року № 2831/5; не зазначено що разом з нерухомим майном було оцінено їх рухоме майно, що не було предметом обтяження та не могло бути продано разом з АЗС, оскільки воно належить іншій особі та не є їх власністю; судом не зазначено, що звіт про оцінку АЗС не відповідає вимогам Порядку ведення єдиної бази даних звітів про оцінку, затвердженого наказом Фонду державного майна України 17 травня 2018 року № 658, відповідно до п. 4 розділу ІІ вказаного порядку, суб`єкти оціночної діяльності зобов`язані за результатом визначення оціночної вартості об`єкта оцінки складати звіт про оцінку майна та вносити до єдиної бази інформацію з нього за формою, встановленою цим порядком, через авторизований електронний майданчик.  В той же час  відповідно до п. 1 розділу V  вказаного порядку, звіт про оцінку, що не зареєстрований в єдиній базі, без присвоєння унікального номера є недійсним. Також зазначає, що судом у рішенні не зазначено, що в акті від 03 грудня 2018 року «Про проведенні електронні торги», відсутня ціна за яку було продано майно, а тому даний акт не відповідає вимогам вищезазначеного порядку. Крім того, судом не зазначено дати формування, створення та направлення інтернет заявки приватного виконавця на проведення прилюдних торгів  25 вересня 2018 року №25/09/18/1, напис на його заяві від 25 вересня 2018 року іншої дати  17 жовтня 2018 року, дата реєстрації  заяви від 25 вересня 2018 - 24 жовтня 2018 року вх.№23/4108-18. Зауважено, що в заявці присутні три дати: 25 вересня 2018 року,  17 жовтня 2018 року та 24 жовтня 2018 року, де остання має відношення до вказівки - " ОСОБА_2 , 24 жовтня 2018 року , Пр. внести в систему".   Проте, в акті від 03 грудня 2018 року «Про проведені електронні торги» зазначається, що відповідно до ст. 61 закону України «Про виконавче провадження» 17 жовтня 2018 року передано на реалізацію нерухоме майно, у п./п. 7 заявки зазначається найменування майна - приміщення (будівлі та споруди) автозаправної станції "Янісоль", але в п./п. 8 заявки ще зазначається рухоме майно - "Ємності", які взагалі ніхто не оцінював і вони ніколи не були приміщеннями. У відповідача відсутня відповідь  на питання про характеристики "Ємностей", об`єм, кількість та вартість, що свідчить про підроблення офіційного документу. В п/п.10 заявки зазначається, що зберігачем майна є ОСОБА_3 , але відповідно до постанови про опис та арешт майна від 30 березня 2017 року прийняту головним державним виконавцем Великоновосілківського районного відділу державної виконавчої служби ГТУЮ у Донецькій області Айдіною Є.Г.,  зберігачем майна в тому числі й будівлі та споруди автозаправної станції "Янісоль" призначено ОСОБА_4 ; п/п.12 заявки -  вартість майна, що передається на реалізацію, визначена рішенням суду або відповідно до ст.57 Закону України "Про виконавче провадження" - 1 036 080,00 грн.,  дана інформація про вартість не включає ПДВ та вартість рухомого майна, що підтверджується розрахунками на аркуші 18 Звіту про незалежну оцінку від 14 вересня 2018 року. Також, посилаючись на ч. 1 ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження», зазначає, що в період з 01 грудня 2016 року по 09 листопада 2019 року не існувало жодного офіційного документу про вилучення будівлі та споруди автозаправної станції "Янісоль" для примусової реалізації.
Відзив на апеляційну скаргу представника ДП «Сетам « адвоката Ганчук Г.В.  мотивований безпідставністю та необгрунтованістю апеляційної скарги . Зокрема,зазначено,що приватним виконавцем виконавчого округу Донецької області Чернецьким Ю. Д. було сформовано та направлено до державного підприємства "Сетам" заявку на реалізацію будівлі та споруди автозаправочної станції "Янісоль" загальною площею 356,0 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 у рамках виконавчого провадження № 56787666 . Державним підприємством на підставі заявки приватного виконавця було проведено електронні торги з реалізації будівлі та споруди автозаправочної станції "Янісоль" загальною площею 356,0 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 за номером лоту № 310810. Електронні торги з реалізації вищезазначеного майна відбулись відповідно до Порядку реалізації арештованого майна затвердженого наказом  Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 (далі - Порядок). Так, наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 ДП "Сетам" уповноважене на здійснення заходів із супроводження програмного забезпечення системи реалізації майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у ній, на організацію та проведення електронних торгів, торгів за фіксованою ціною та на виконання інших функцій, передбачених Порядком реалізації арештованого майна, затвердженим цим наказом.
Відповідно до пункту другого розділу II Порядку організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.
Відповідно до абзацу четвертого пункту четвертого розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець).
Так, інформація про лот була внесена у систему на підставі заявки приватного виконавця, яка містила всю необхідну інформацію передбачену Порядком.

Щодо відсутності у характеристиці лоту інформації про обмеження, встановлене ухвалою від  09 листопада 2018 року, представником підприємства зазначено ,що інформація про лот вноситься до системи на підставі заявки приватного виконавця.Заявка приватного виконавця була отримана державним підприємством "Сетам « 24 жовтня 2018 року , тобто до винесення вказаної позивачем ухвали. Разом з цим вказана ухвала не могла бути підставою для непроведення електронних торгів за лотом № 310810. Так, Порядком передбачено чіткий перелік підстав для зупинення чи припинення електронних торгів.
Відповідно до п. 3 розділу XI Порядку підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є:- рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна;-зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»;-відкладення проведення виконавчих дій;-наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу системи, виключно на період відновлення її працездатності.
У разі надходження постанови державного виконавця про зупинення вчинення виконавчих дій або постанови про відкладення проведення виконавчих дій організатор зобов`язаний негайно зупинити електронні торги (торги за фіксованою ціною-) та поновити їх при одержанні постанови виконавця про продовження примусового виконання рішення чи закінчення строку відкладення виконавчих дій. У постанові виконавця в обов`язковому порядку зазначається номер лота, електронні торги щодо реалізації якого підлягають зупиненню або відновленню.
Відповідно до п.5 розділу XI Порядку у разі надходження від виконавця постанови про закінчення виконавчого провадження, постанови, в якій зазначено про зняття арешту з майна, або постанови про повернення виконавчого документа стягувачу (до суду, який його видав) організатор зобов`язаний негайно припинити електронні торги (торги за фіксованою ціною) та зняти майно з реалізації.
Так, підстав для зупинення чи припинення проведення електронних торгів у організатора торгів не було.
Щодо здійснених на думку позивача порушень приватним виконавцем, представником підприємства зауважено,що Верховний Суд у постанові від 10 травня 2018 року у справі № 925/529/17 зазначає, що доводи касаційної скарги щодо неправомірності дій державного виконавця  при здійсненні своїх повноважень, визначених Законом України "Про виконавче провадження", не стосуються правил проведення електронних торгів та є такими, шо мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними. У постанові Верховного Суду від 10 травня 2018 року у справі № 755/21826/15-ц зазначено , що оскільки виходячи зі змісту частини першої статті 215 ПК України підставами недійсності укладеного за результатами прилюдних торгів правочину є недодержання вимог закону в момент його укладення, тобто безпосередньо за результатами електронних торгів, то підставами для визнання електронних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, визначених саме Тимчасовим порядком.
Що стосується порушень, допущених державним виконавцем при здійсненні своїх повноважень, передбачених Законом України «Про виконавче провадження», до призначення електронних торгів, у тому числі щодо відкриття виконавчого провадження, накладення арешту на майно, визначення вартості чи оцінки майна тощо (статті 18, 24-27, 32, 33, 55, 57 цього Закону), то такі дії (бездіяльність) державного виконавця підлягають оскарженню в порядку, передбаченому цим Законом.
Отже, дії державного виконавця у виконавчому провадженні ,які не стосуються правил проведення електронних торгів, мають самостійний спосіб оскарження й не можуть бути підставою для визнання електронних торгів недійсними.
Зазначену правову позицію викладено у постановах Верховного Суду України : від 24 жовтня 2012 року у справі № 6-116цс12, від 6 квітня 2016 року у справі № 6-242гс16. 
Отже, описані у позовній заяві можливі порушення приватним виконавцем, які полягають у зверненні стягнення на нерухоме майно - предмет іпотеки, не можуть  бути підставою для визнання електронних торгів недійсними і мають самостійний спосіб оскарження.
Одним із способів захисту порушеного права згідно з частиною 2 статті 16, частиною 1 статті 215 ЦК України є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням вимог, установлених частинами 1 3, 5, 6 статті 203 цього Кодексу, зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину ЦК України та іншим актам цивільного законодавства.
Поряд з тим, умови та порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що підлягають примусовому виконанню в разі невиконання їх у добровільному порядку, зокрема щодо порядку виявлення майна, його опису та арешту, передбачено Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII та Інструкцією з організації примусового виконання рішень, затвердженою наказом Міністерства юстиції України від 02.04.2012 №512/5.Приписами статей 48, 56 та 61 Законом України «Про виконавче провадження» від 02.06.2016 №1404-VIII унормовано, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків),та примусовій реалізації. Реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною. Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України. З аналізу положень вищенаведених нормативно-правових актів слідує, шо вони не встановлюють порядку та правил проведення прилюдних торгів, а лише закріплюють, такий спосіб реалізації майна як його продаж на прилюдних торгах і відсилають до інших нормативно-правових актів Кабінету Міністрів України та Міністерства юстиції України, якими повинен визначатися порядок проведення прилюдних торгів із реалізації арештованого майна.
Таким нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів є саме Порядок реалізації арештованого майна, затверджений наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5. Тобто, для визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити порушення правил встановлених саме Порядком реалізації арештованого майна. Верховним Судом у постанові від 13 березня 2018 року у справі № 911/494/17, зазначено, що вирішуючи спір про визнання електронних торгів недійсними, необхідно встановити чи мало місце порушення вимог порядку та інших норм законодавства під час проведення електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивачів, які оспорюють результати електронних торгів. Разом з цим, Верховним Судом у постанові від 14 березня 2018 у справі № 910/1454/17 наголошено, що під час розгляду спору про визнання недійсними електронних торгів судами повинно бути встановлено:  -  чи мало місце порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна та/або інших норм законодавства під час проведення електронних торгів і в чому таке порушення полягало; - чи вплинули ці порушення на результат торгів; - чи відбулося порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати торгів. 
Відповідно до ч. 1 ст. 81 ЦПК України кожна сторона повинна довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
Отже, враховуючи викладене, позивач повинен довести належним та допустимими доказами, що: - відбулося порушення вимог Порядку при проведенні електронних торгів; -ці порушення вплинули на результати торгів; - законні інтереси позивача порушенні. Однак у позовній заяві не зазначено жодного порушення норм Порядку під час проведення оскаржуваних торгів, впливу таких порушень на результат електронних торгів та порушення законних прав позивача у результаті проведення електронних  торгів. Вважаючи,рішення суду законним та обгрунтованим, та таким, що  прийняте без порушень норм матеріального та процесуального права,представник підприємства просив рішення суду першої інстанції залишити без змін, а апеляційну скаргу без задоволення.  
Інші учасники судового розгляду правом надання відзиву на апеляційну скаргу не скористалися. Відповідно до ч. 3 ст. 360 ЦПК України, відсутність відзиву на апеляційну скаргу не перешкоджає перегляду рішення суду першої інстанції.
У судовому засіданні апеляційного суду представник СФГ «Прометей» Алексєєв С.О.  підтримав доводи апеляційної скарги . Представник відповідача ОСОБА_1 адвокат Кузнєцова О.П. просила залишити апеляційну скаргу без задоволення,рішення суду залишити без змін . 
У судове засідання апеляційного суду відповідачі ОСОБА_1 , приватний виконавець виконавчого округу Донецької області Чернецький Ю. Д., представник  ДП «Сетам «не з`явилися, належним чином були повідомлені  про дату, час і місце судового засідання (т.2. а.с.21-24). Представник ДП «Сетам»,приватний виконавець виконавчого округу Донецької області Чернецький Ю.Д.  та ОСОБА_1 надали суду заяву про розгляд справи у їхню відсутність (т.1. а.с.204,238; т.2. а.с.26). Відповідно до ч. 2 ст. 372 ЦПК України неявка сторін або інших учасників справи, належним чином повідомлених про дату, час і місце розгляду справи, не перешкоджає розгляду справи.

Заслухавши суддю-доповідача, пояснення представників сторін , дослідивши матеріали цивільної справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, апеляційний суд вважає, що апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення   з наступних підстав. 
            Відмовляючи у задоволенні позовних вимог СФГ « Прометей « , суд першої інстанції виходив з   того,що   боржник (позивач у справі) самостійно в добровільному порядку рішення господарського суду не виконав, інше майно для задоволення вимог кредитора не запропонував, визначену експертом вартість майна не оспорив, зі скаргою на дії ДВС чи то заявою про зупинення виконання судового рішення, продажу майна в порядку визначеному ЦПК України не звертався. Доказів на підтвердження іншого позивачем суду не надано.  Жодних доказів, які б свідчили, що при проведенні електронних торгів  було допущено порушення Закону України «Про виконавче провадження», Порядку реалізації арештованого майна та інших норм законодавства, позивачем не наведено. Доводи про порушення в процесі проведення електронних торгів ,на які позивач посилався в обґрунтування заявлених позовних вимог,підтвердження в ході судового розгляду не знайшли. 
Такі висновки суду є правильними . 
            Відповідно до ст. 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права. Судове рішення має відповідати завданню цивільного судочинства, визначеному цим Кодексом. При виборі і  застосуванні норми до спірних правовідносин суд враховує висновки щодо застосування відповідних норм права, викладені в постановах Верховного Суду.  Обгрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони  посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.  
         Розглядаючи позовні вимоги СФГ « Прометей» , суд першої інстанції всебічно, повно з`ясував  всі фактичні обставини, об`єктивно оцінив докази, які мають юридичне значення для розгляду справи і дійшов обгрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позову.
Як вбачається з матеріалів справи і встановлено судом першої інстанції рішенням господарського суду Донецької області від 19 жовтня 2016 року, що набрало законної сили 04 листопада 2016 року у справі № 905/2458/16 позовні вимоги приватного підприємства «Рондо» (85582, Донецька обл., Великоновосілківський район, с. Нескучне, вул. Немировича - Данченка, 11, ідентифікаційний код 25113159) задоволено та постановлено стягнути з СФГ «Прометей» (85500, Донецька обл., Великоновосілківський район, смт. Велика Новосілка, вул. Пушкіна, 36, ідентифікаційний код 24310751)  658 240, 34 грн.  боргу та 9 873,61 грн. витрат по сплаті судового збору.В добровільному порядку боржник судове рішення не виконав.
На виконання судового рішення 15 листопада 2016 року господарським судом Донецької області видано відповідний наказ.
05 грудня 2016 року наказ господарського суду Донецької області від 15 листопада 2016 року № 905/2458/16 пред`явлено до виконання в Великоновосілківський РВ ДВС ГТУЮ у Донецькій області. 
06 грудня 2016 року головним державним виконавцем Кравченко Л.І. було відкрито виконавче провадження. Того ж дня державним виконавцем було винесено постанову про накладення арешту на все майно боржника.
На виконання виконавчого документа державним виконавцем вчинялось ряд виконавчих дій направлених на розшук майна боржника та було накладено штраф за невиконання законних вимог державного виконавця.
20 березня 2018 року начальник Великоновосілківського РВ ДВС ГТУЮ у Донецькій області Пирог С.М. виніс постанову про повернення виконавчого документа стягувачу, з підстав відсутності у боржника майна та коштів, на яке може бути звернено стягнення, а транспортний засіб, який належить боржнику не був виявлений протягом року, сума боргу на час повернення виконавчого документа становила 663 289,93 грн, та встановлено строк пред`явлення виконавчого документа до виконання - до 20 березня 2021 року.
Після повернення виконавчого документу стягувачу  на підставі постанови про повернення виконавчого документу від 20 березня 2018 року ,виконання за виконавчим документом, наказом господарського суду Донецької області від 15 листопада 2016 року № 905/2458/16 , Великоновосілківським РВ ДВС ГТУЮ у Донецькій області не здійснювалося.
16 липня 2018 року приватний виконавець виконавчого округу Донецької області Чернецький Ю.Д. прийняв до виконання наказ господарського суду Донецької області від 15 листопада 2016 року № 905/2458/16, за яким боржник СФГ «Прометей» код ЄДРПОУ 24310751, стягувач ПП  «Рондо» код ЄДРПОУ 25113159, черга 1, сума стягнення основного боргу в сумі 658 240,34 грн., та витрати по сплаті судового збору у сумі 9 873,61 грн.
З інформації про виконавче провадження вбачається ,вчинення приватним виконавцем виконавчого округу Донецької області Чернецьким Ю.Д. наступних виконавчих дій : 17 липня 2018 року винесено постанову про арешт майна (коштів) боржника ВП № 56787666 та направлено рекомендованою кореспонденцією сторонам, в тому числі боржнику (№ рекомендованої кореспонденції 0300502476851). З метою встановлення майнового стану боржника, приватним виконавцем направлено запити до відповідних органів ,в тому числі в ДФС України щодо встановлення діючих рахунків боржника та до РСЦ МВС щодо зареєстрованих за боржником автотранспортних засобів. 17 липня 2018 року здійснено перевірку наявного на праві власності нерухомого майна боржника у відповідному Державному реєстрі речових прав на нерухоме майно, якою встановлено наявність у боржника нерухомого майна ,а саме : будівлі та споруди автозаправочної станції «Янісоль» загальною плошею 356,0 кв.м.за адресою : АДРЕСА_1 ,реєстраційний номер об*єкта нерухомого майна (далі ОНМ ) 1101248014212 та здійснено реєстрацію відповідного обтяження  на підставі постанови про арешт майна (коштів) божника від 17 липня 2018 року  ВП № 56787666.  20 липня 2018 року винесена постанова про стягнення  1200 грн. витрат на проведення виконавчих дій. 23 липня 2018 року постановлено звернути стягнення на кошти на рахунках боржника накладено арешт на його рахунки в банках. Постановою від 21 серпня 2018 року оголошено про розшук майна боржника.22 серпня 2018 року за участю працівників поліції проведено опис майна боржника за адресою: АДРЕСА_1 , автозаправна станція « Янісоль » ОНМ  1101248014212  . 27 серпня 2018 року сторонам виконавчого провадження направлено належним чином завірені копії постанови про опис та арешт майна боржника за ВП № 56787666 від 22 серпня 2018 року ,в тому числі боржнику (№ рекомендованої кореспонденції 0300500591904). 28 серпня 2018 року виконавцем направлено запит до КП «Великоновосілківського районного БТІ» для отримання технічної документації ОНМ  1101248014212  . 14 вересня  2018 року винесено постанову про призначення суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання для участі у виконавчому провадженні.
24 вересня 2018 року виготовлено експертну оцінку майна автозаправної станції «Янісоль» вартість майна визначено в сумі 1 036 080 грн. Відповідно до вимог ч.5 ст.57 Закону України « Про виконавче провадження», виконавцем повідомлено сторони ,в тому числі боржника (№ рекомендованої кореспонденції 0300500751219),про результати визначення вартості чи оцінки майна,шляхом направлення копії висновку про незалежну оцінку. 
25 вересня 2018 року підготовлено заяву на реалізацію арештованого майна та майно приміщення автозаправної станції «Янісоль», що знаходиться по АДРЕСА_1 передано на реалізацію державному підприємству «Сетам», регіональна філія у Дніпропетровській області (Дніпропетровська обл., смт Ювілейне, вул. Магістральна, буд. 34).
Приватному виконавцю поступила заява СФГ « Прометей» від 01 жовтня 2018 року щодо наявності перед СФГ «Прометей» дебіторської заборгованості ПП «Нікос».
03 жовтня 2018 року приватним виконавцем направлено запит про отримання інформації та відомості про належне боржнику майно,що перебуває у ПП`Нікос»,та майно (із зазначенням переліку) чи кошти (із зазначенням суми), які ПП «Нікос» (код ЄДРПОУ 32123214) повинно передати (сплатити)боржнику СФГ «Прометей». Згідно відповіді від 11 жовтня 2018 року , адвоката Верченко О.О., що діє в інтересах ПП «Нікос»,повідомлено ,що ПП «Нікос» не має будь-якої заборгованості перед СФГ`Прометей».  
23 жовтня 2018 року до виконавця електронною поштою надійшла заява СФГ «Прометей» з проханням повторного направлення копії звіту про незалежну оцінку ОНМ 1101248014212 та копії відповіді ПП «Нікос» щодо відсутності майна на запит виконавця . 23 жовтня 2018 року виконавцем на електронну адресу ,зазначену СФГ »Прометей» було відправлено (повторно) копію висновку про незалежну оцінку та відповіді ПП «Нікос» на запит виконавця. 
24 жовтня 2018 року ДП «Сетам» ,регіональна філія у Дніпропетровський області,прийнято рішення про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів 23 листопада 2018 року та присвоєно номер лоту № 310810.
14 листопада 2018 року боржником СФГ «Прометей» надіслано виконавцю електронною поштою ,копію заяви, яка адресована Великоновосілківському РВ ДВС ГТУЮ у Донецькій області,та копію ухвали Великоновосілківського районного суду Донецької області № 220/2470/18 від 09 листопада 2018 року про поділ майна між ОСОБА_5 та ОСОБА_6 та накладення арешту на майно СФГ »Прометей ». 
Відповідно до п. 3 розділу XI Порядку підставою для зупинення електронних торгів (торгів за фіксованою ціною) в цілому або за окремим лотом є: - рішення суду щодо зупинення реалізації арештованого майна; - зупинення вчинення виконавчих дій у випадках, визначених Законом України «Про виконавче провадження»; - відкладення проведення виконавчих дій; - наявність технічних підстав, що унеможливлюють роботу системи, виключно на період відновлення її працездатності.Отже ,жодних доказів та/або документів підтверджуючих наявність підстав для зупинення електронних торгів виконавцю не було надано.
  21 листопада 2018 року ,після проведеної перевірки,приватним виконавцем направлено повідомлення до ДП «Сетам» ,про наявність додаткового обтяження нерухомого майна від  14 листопада 2018 року. 
23 листопада 2018 року було проведено електронні торги з реалізації майна СФГ «Прометей» код ЄДРПОУ 24310751 - будівлі і споруди автозаправної станції «Янісоль» загальною площею 356,00 кв.м. за адресою: АДРЕСА_1 (реєстраційний номер об`єкта нерухомого майна 1101248014212), переможець учасник 5. Відповідно до акту проведення електронних торгів від 23 листопада 2018 року, реєстраційний номер виконавчого провадження № 56787666 переможцем визнано ОСОБА_1 , паспорт серія НОМЕР_1 , АДРЕСА_3 . Згідно до протоколу № 371561 від 23 листопада 2018 року лот № 371561, ЄДРВП № 56787666, переможцем внесено на рахунок продавця кошти у розмірі 1 045 000 грн. 
27 листопада 2018 року винесено постанову про стягнення з боржника основної винагороди.30 листопада 2018 року винесено постанову про стягнення з боржника витрат на проведення виконавчих дій, які на час винесення постанови складають 1400 грн. 
03 грудня 2018 року у зв`язку з виконанням судового рішення повністю, приватним виконавцем виконавчого округу Донецької області Чернецьким Ю.Д. винесено постанову про зняття арешту з коштів; зняття арешту з майна , припинення розшуку майна боржника, інших виконавчих дій.
Відповідно до ч. 1 ст. 13 ЦПК України, суд розглядає справи не інакше як за зверненням особи, поданим відповідно до цього Кодексу, в межах заявлених нею вимог і на підставі доказів, поданих учасниками справи або витребуваних судом у передбачених цим Кодексом випадках.
За змістом пункту 3 частини 1 статті 129 Конституції України, ст. 81 ЦПК України, кожна сторона повинна довести належними і допустимими доказами ті обставини, на яких ґрунтуються її вимоги та заперечення.
Частиною першою статті 15 ЦК України визначено право кожної особи на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання.
Особа, права якої порушено, може скористатися не будь-яким, а конкретним способом захисту свого права. Під способами захисту суб`єктивних цивільних прав розуміють закріплені законом матеріально-правові заходи примусового характеру, за допомогою яких проводиться поновлення (визнання) порушених (оспорюваних) прав та вплив на порушника.
Згідно із ч. 2 ст. 16, ч. 1 ст. 215 ЦК України одним зі способів захисту порушеного права є визнання недійсним правочину, укладеного з недодержанням стороною (сторонами) вимог, установлених частинами першою - третьою, п`ятою, шостою статті 203 цього Кодекс), зокрема у зв`язку з невідповідністю змісту правочину цьому Кодексу та іншим актам цивільного законодавства.
Виходячи з аналізу правової природи процедури реалізації майна на прилюдних торгах, яка полягає в продажу майна, тобто в забезпеченні переходу права власності на майно боржника, на яке звернуто стягнення, до покупця - учасника прилюдних торгів, та ураховуючи особливості, передбачені законодавством щодо проведення прилюдних торгів, складання за результатами їх проведення акту проведення прилюдних торгів є оформленням договірних відносин купівлі-продажу майна на публічних торгах, тобто є правочином.
Наведене узгоджується з нормами ч. 4 ст. 656 ЦК України, за якою до договору купівлі-продажу на біржах, аукціонах (публічних торгах) застосовуються загальні положення про купівлю-продаж, якщо інше не встановлено законом про ці види договорів купівлі-продажу або не випливає з їхньої суті.
Таким чином, правова природа продажу майна з публічних торгів дає підстави для можливості визнання торгів недійсними за правилами визнання недійсними правочинів, зокрема на підставі норм цивільного законодавства (ст.ст. 203, 215 ЦК України) про недійсність правочину як такого, що не відповідає вимогам закону, у разі невиконання вимог щодо процедури порядку проведення торгів.
Аналогічна правова позиція викладена у постанові Верховного Суду України 22 лютого 2017 року у справі 6-2677цс16.
Відповідно до ч. 1 ст. 203 ЦК України зміст правочину не може суперечити цьому Кодексу, іншим актам цивільного законодавства, а також інтересам держави і суспільства, його моральним засадам.
Частиною 1 статті 215 ЦК України передбачено, що підставою недійсності правочину є недодержання в момент вчинення правочину стороною (сторонами) вимог, які встановлені ч.ч. 1-3, 5, 6 ст. 203 цього Кодексу. Як вбачається із частини 3 вказаної вище статті, якщо недійсність правочину прямо не встановлена законом, але одна із сторін або інша заінтересована особа заперечує його дійсність на підставах, встановлених законом, такий правочин може бути визнаний судом недійсним (оспорюваний правочин).
Пунктом 7 постанови Пленуму Верховного Суду України «Про судову практику розгляду цивільних справ про визнання правочинів недійсними» № 9 від 06 листопада 2009 року передбачено, що правочин може бути визнаний недійсним лише з підстав, визначених законом, та із застосуванням наслідків недійсності, передбачених законом.
Законом України "Про виконавче провадження" від 02.06.2016 № 1404-VIII встановлено загальні правові основи організації та діяльності виконавчої служби, її завдання та компетенцію, а також визначено учасників виконавчого провадження, закріплено їхні права та обов`язки, у тому числі право стягувачів і боржників та інших учасників виконавчого провадження на оскарження дій (бездіяльності) державного виконавця та порядок цього оскарження.
Відповідно до ст. 1 Закону України «Про виконавче провадження», виконавче провадження як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) (далі - рішення) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і проводяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
Згідно ч. 1 ст. 5 Закону України «Про виконавче провадження», примусове виконання рішень покладається на органи державної виконавчої служби (державних виконавців) та у передбачених цим Законом випадках на приватних виконавців, правовий статус та організація діяльності яких встановлюються Законом України "Про органи та осіб, які здійснюють примусове виконання судових рішень і рішень інших органів".
Відповідно до ч. 1 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», виконавець зобов`язаний вживати передбачених цим Законом заходів щодо примусового виконання рішень, неупереджено, ефективно, своєчасно і в повному обсязі вчиняти виконавчі дії.
Частиною 3 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження», передбачено, що виконавець під час здійснення виконавчого провадження має право, зокрема накладати арешт на майно боржника, опечатувати, вилучати, передавати таке майно на зберігання та реалізовувати його в установленому законодавством порядку; накладати арешт на кошти та інші цінності боржника, зокрема на кошти, які перебувають у касах, на рахунках у банках, інших фінансових установах та органах, що здійснюють казначейське обслуговування бюджетних коштів (крім коштів на рахунках платників у системі електронного адміністрування податку на додану вартість, коштів на рахунках із спеціальним режимом використання, спеціальних та інших рахунках, звернення стягнення на які заборонено законом), на рахунки в цінних паперах, а також опечатувати каси, приміщення і місця зберігання грошей.
Пунктом 4 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» на сторін виконавчого провадження покладено обов`язок невідкладно, не пізніше наступного робочого дня після настання відповідних обставин, письмово повідомити виконавцю про повне чи часткове самостійне виконання рішення боржником, а також про виникнення обставин, що обумовлюють обов`язкове зупинення вчинення виконавчих дій, про встановлення відстрочки або розстрочки виконання, зміну способу і порядку виконання рішення, зміну місця проживання чи перебування (у тому числі зміну їх реєстрації) або місцезнаходження, а боржник - фізична особа - також про зміну місця роботи.
Серед іншого, в порядку п.5 ст. 18 Закону України «Про виконавче провадження» боржник зобов`язаний утримуватися від вчинення дій, що унеможливлюють чи ускладнюють виконання рішення, за рішеннями майнового характеру подати виконавцю протягом п`яти робочих днів з дня відкриття виконавчого провадження декларацію про доходи та майно боржника, зокрема про майно, яким він володіє спільно з іншими особами, про рахунки у банках чи інших фінансових установах, про майно, що перебуває в заставі (іпотеці) або в інших осіб, чи про кошти та майно, належні йому від інших осіб, за формою, встановленою Міністерством юстиції України.
Відповідно до ст. 20 Закону України «Про виконавче провадження» для з`ясування та роз`яснення питань, що виникають під час здійснення виконавчого провадження і потребують спеціальних знань, виконавець виносить постанову про залучення експерта або спеціаліста (кількох експертів або спеціалістів), а для проведення оцінки майна - суб`єктів оціночної діяльності - суб`єктів господарювання. Експертом або спеціалістом може бути будь-яка дієздатна особа, яка має необхідні знання, кваліфікацію та досвід роботи у відповідній галузі. Експерт або спеціаліст зобов`язаний надати письмовий висновок, а суб`єкт оціночної діяльності - суб`єкт господарювання - письмовий звіт з питань, що містяться в постанові, протягом 15 робочих днів з дня ознайомлення з постановою виконавця. Цей строк може бути продовжений до 30 робочих днів за погодженням з виконавцем.
В порядку ст.28 Закону України «Про виконавче провадження», копії постанов виконавця та інші документи виконавчого провадження (далі - документи виконавчого провадження) доводяться виконавцем до відома сторін та інших учасників виконавчого провадження, надсилаються адресатам простим поштовим відправленням або доставляються кур`єром, крім постанов про відкриття виконавчого провадження, про повернення виконавчого документа стягувачу, повідомлення стягувачу про повернення виконавчого документа без прийняття до виконання, постанов, передбачених пунктами 1 - 4 частини дев`ятої статті 71 цього Закону, які надсилаються рекомендованим поштовим відправленням. Боржник вважається повідомленим про початок примусового виконання рішень, якщо йому надіслано постанову про відкриття виконавчого провадження за адресою, зазначеною у виконавчому документі.
Підстави для зупинення вчинення виконавчих дій наведені в ст. 34 Закону України «Про виконавче провадження», серед яких зупинення судом стягнення на підставі виконавчого документа, зупинення судом реалізації арештованого майна у разі відсутності іншого майна боржника, на яке може бути звернено стягнення, звернення виконавця та/або заінтересованої особи до суду із заявою про заміну вибулої сторони правонаступником у порядку, встановленому частиною п`ятою статті 15 цього Закону, надання судом, який видав виконавчий документ, відстрочки виконання рішення.
Звернення стягнення на майно боржника, відповідно до ст. 48 Закону України «Про виконавче провадження» полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.Про звернення стягнення на майно боржника виконавець виносить постанову.
Згідно з ч. 5. ст. 52 Закону України «Про виконавче провадження», у разі відсутності у боржника - юридичної особи коштів в обсязі, необхідному для покриття заборгованості, стягнення звертається на інше майно, належне такому боржникові або закріплене за ним, у тому числі на майно, що обліковується на окремому балансі філії, представництва та іншого відокремленого підрозділу боржника - юридичної особи (крім майна, вилученого з цивільного обороту, або обмежено оборотоздатного майна, майна, на яке не може бути звернено стягнення), незалежно від того, хто фактично використовує таке майно.
Арешт майна (коштів) боржника, в порядку ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», застосовується для забезпечення реального виконання рішення.
В силу ч.2 ст. 56 Закону України «Про виконавче провадження», арешт на майно (кошти) боржника накладається виконавцем шляхом винесення постанови про арешт майна (коштів) боржника або про опис та арешт майна (коштів) боржника.
Постанова про арешт майна (коштів) боржника виноситься виконавцем під час відкриття виконавчого провадження та не пізніше наступного робочого дня після виявлення майна.
Визначення вартості майна боржника, у відповідності до ч.1 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» здійснюється за взаємною згодою сторонами виконавчого провадження.
У разі якщо сторони виконавчого провадження не дійшли згоди щодо визначення вартості майна, визначення вартості майна боржника здійснюється виконавцем за ринковими цінами, що діють на день визначення вартості майна (п.3 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження»).
За змістом ч.2 п.3 ст. 57  Закону України «Про виконавче провадження», для проведення оцінки нерухомого майна, виконавець залучає суб`єкта оціночної діяльності - суб`єкта господарювання.
Частиною 6 ст. 57 Закону України «Про виконавче провадження» встановлено, що звіт про оцінку майна у виконавчому провадженні є дійсним протягом шести місяців з дня його підписання суб`єктом оціночної діяльності - суб`єктом господарювання. Після закінчення цього строку оцінка майна проводиться повторно.
Відповідно до ч. 1 ст. 61 Закону України «Про виконавче провадження», реалізація арештованого майна (крім майна, вилученого з цивільного обороту, обмежено оборотоздатного майна та майна, зазначеного у частині восьмій статті 56 цього Закону) здійснюється шляхом електронних торгів або за фіксованою ціною.
Порядок проведення електронних торгів визначається Міністерством юстиції України.
Початкова ціна продажу нерухомого майна визначається в порядку, встановленому статтею 57 цього Закону.
Наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 затверджено Порядок реалізації арештованого майна (Порядок), яким визначено правила проведення прилюдних торгів.
Так, пунктом 3 Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29.09.2016 № 2831/5 встановлено, що виконавець у строк не пізніше п`яти робочих днів після ознайомлення сторін із результатами визначення вартості чи оцінки арештованого майна готує проект заявки на реалізацію арештованого майна, який містить інформацію, передбачену абзацами третім - шістнадцятим пункту 2 цього розділу.
Відповідач ДП «Сетам » відповідно до наказу Міністерства юстиції України від 02 жовтня 2015 року № 1885/5 «Про реалізацію арештованого майна шляхом проведення електронних торгів» та Порядку реалізації арештованого майна, затвердженого наказом Міністерства юстиції України від 29 вересня 2016 року № 2831/5, є організатором електронних торгів та уповноважений відповідно до законодавства на здійснення заходів зі створення та супроводження програмного забезпечення системи реалізації арештованого майна, технологічного забезпечення, збереження та захисту даних, що містяться у цій системі, на організацію та проведення електронних торгів та торгів за фіксованою ціною, забезпечення збереження майна, виконання інших функцій, передбачених цим Порядком.
Відповідно до п. 3 Розділу III Порядку реалізації арештованого майна організатор вносить до системи інформацію про майно та формує лот торгів (інформаційне повідомлення про електронні торги (торги за фіксованою ціною)) на підставі отриманої ним заявки не пізніше ніж на третій робочий день з дати її отримання. Лот вноситься за типом, найменуванням, категорією відповідно до класифікації, яка підтримується системою, що забезпечує вільний та прямий пошук за відповідними пошуковими критеріями (вид майна, назва, модель, регіон зберігання, стартова ціна, номер виконавчого провадження згідно з автоматизованою системою виконавчого провадження тощо).
Після внесення лота до системи автоматично визначається строк для підготовки до проведення торгів, реєстрації учасників, огляду майна.
Дата початку проведення електронних торгів призначається на наступний після закінчення зазначених строків день та відображається в інформаційному повідомленні, яке розміщується на Веб-сайті автоматично після внесення інформації про лот у систему.
Згідно з п. 4 розділу І Порядку взаємодія органів державної виконавчої служби та приватних виконавців з організатором щодо реалізації арештованого майна, у тому числі надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, здійснюється через особисті кабінети відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців в системі. Надсилання документів та повідомлень, передбачених цим Порядком, електронною поштою, поштовими відправленнями, доставка нарочним або кур`єрською службою доставки дозволяються виключно у разі наявності технічних підстав, що унеможливлюють роботу особистих кабінетів відділів державної виконавчої служби та приватних виконавців більше ніж на 24 години, до відновлення їх працездатності.
Відомості про електронні торги, майно, яке виставляється на них, доступні всім особам та розміщені на веб-сайті електронних торгів; електронний ресурс, що є складовою частиною системи електронних торгів, на якому розміщуються організаційно-методичні матеріали, інформаційні повідомлення про електронні торги та результати їх проведення, здійснюється реєстрація учасників, подання заяв на участь в електронних торгах, забезпечується доступ спостерігачів електронних торгів та проводяться електронні торги. Веб-сайт функціонує у цілодобовому режимі та є доступним усім користувачам мережі Інтернет.
Аналіз змісту вищезазначеного Порядку дає підстави для висновку про те, що на організатора торгів не покладається обов`язок письмово повідомляти боржника у виконавчому провадженні про призначення торгів і подальший перебіг торгів, а також пересвідчуватися в отриманні таких повідомлень боржником.
Відповідно до вимог п. 2 розділу ІІ Порядку організатор здійснює внесення до системи інформації про арештоване майно (формування лота) та його реалізацію за заявкою відділу державної виконавчої служби або приватного виконавця.
Згідно з п. 4 розділу II Порядку перевірка змісту заявки на відповідність вимогам законодавства організатором не здійснюється. За відповідність документів, на підставі яких вноситься інформація до системи, а також за достовірність інформації, зазначеної у заявці, відповідають посадові особи відділу державної виконавчої служби (приватний виконавець). організатор лише перевіряє повноту заповнення заявки.
Пунктом чотири розділу III Порядку визначено, що організатор проводить електронні торги (торги за фіксованою ціною), у тому числі повторні, відповідно до строків, визначених цим Порядком.
Відповідно до пункту 1 розділу V Порядку, електронні торги розпочинаються у визначений в інформаційному повідомленні про електронні торги день. Електронні торги проводяться протягом одного робочого дня з 9-ї до 18-ї години. Якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до завершення строку, визначеного в абзаці першому цього пункту, електронні торги автоматично продовжуються на 10 хвилин від часу подання останньої цінової пропозиції, але пізніше 22-ї години. Електронні торги підлягають продовженню також у випадку, якщо остання цінова пропозиція надійшла за 5 хвилин до закінчення десяти хвилинного часу їх продовження, але не довше часу, встановленого в абзаці другому цього пункту.
Згідно з п. 1 розділу VIII Порядку після закінчення електронних торгів (закінчення строку аукціону з урахуванням його можливого продовження) на Веб-сайті відображаються відомості про завершення електронних торгів. Не пізніше наступного робочого дня система автоматично формує та розміщує на Веб-сайті протокол електронних торгів за лотом.
Відповідно до п. 1 розділу X Порядку на підставі копії протоколу переможець електронних торгів протягом десяти банківських днів з дня визначення його переможцем здійснює розрахунки за придбане на електронних торгах майно.
Згідно з п. 4 розділу X Порядку після повного розрахунку переможця за придбане майно (у тому числі сплати винагороди організатору) на підставі протоколу про проведення електронних торгів та платіжного документа, що підтверджує сплату додаткової винагороди організатору (у випадку, якщо майно реалізувалося за ціною, вищою стартової), виконавець протягом п`яти робочих днів складає акт про проведені електронні торги, який є документом, що підтверджує виникнення права власності на придбане майно, а у випадку придбання нерухомого майна документом, на підставі якого нотаріусом видається свідоцтво про придбання нерухомого майна з прилюдних торгів.
Згідно правової позиції, яка висловлена Верховним Судом України в постанові від 22 лютого 2017 року у справі № 6-2677цс16, підставою для визнання прилюдних торгів недійсними є порушення встановлених законодавством правил проведення торгів, а саме: правил, які визначають процедуру підготовки, проведення торгів.
Головною умовою, яку повинні встановити суди, є наявність порушень, що могли вплинути на результат торгів, тобто не тільки недотримання норм закону під час проведення прилюдних торгів, а й порушення прав і законних інтересів особи, яка їх оспорює, способом захисту яких є визнання прилюдних торгів недійсними.
Саме по собі накладення арешту на майно, претензії третіх осіб щодо їхнього права на майно, без прийняття відповідного судового рішення у встановленому законом порядку не можуть бути підставою для зупинення торгів, чи зняття лоту з торгів.
Твердження позивача про одночасне перебування двох виконавчих проваджень на виконання одного й того ж судового рішення та продаж майна без його вилучення у встановленому законом порядку не відповідають приписам закону та фактичним обставинам справи, а також спростовуються інформацією про виконавче провадження.
Обов`язок узгоджувати вартість майна з боржником у приватного виконавця відсутній, своїм правом на оскарження оцінки майна позивач не скористався.
Отже, із встановлених судом першої інстанції обставин вбачається ,що проведення електронних торгів з продажу майна позивача СФГ « Прометей» відбулось в рамках виконавчого провадження № 56787666 про примусовому виконанню наказу господарського суду Донецької області від 15 листопада 2016 року № 905/2458/16, за яким боржник СФГ «Прометей» код ЄДРПОУ 24310751, стягувач ПП  «Рондо» код ЄДРПОУ 25113159, сума стягнення основного боргу в сумі 658 240,34 грн., та витрати по сплаті судового збору у сумі 9 873,61 грн. 
          Умови і порядок виконання рішень судів та інших органів (посадових осіб), що відповідно до закону підлягають примусовому виконанню у разі невиконання їх у добровільному порядку регламентуються Законом України «Про виконавче провадження».
            Згідно зі статтею 1 Закону України «Про виконавче провадження» виконавче провадження» як завершальна стадія судового провадження і примусове виконання судових рішень та рішень інших органів (посадових осіб) - сукупність дій визначених у цьому Законі органів і осіб, що спрямовані на примусове виконання рішень і провадяться на підставах, у межах повноважень та у спосіб, що визначені Конституцією України, цим Законом, іншими законами та нормативно-правовими актами, прийнятими відповідно до цього Закону, а також рішеннями, які відповідно до цього Закону підлягають примусовому виконанню.
              Статтею 48 Закону передбачено, що звернення стягнення на майно боржника полягає в його арешті, вилученні (списанні коштів з рахунків) та примусовій реалізації.
               Нормативно-правовим актом, який встановлює порядок та правила проведення прилюдних торгів на час їх проведення 23 листопада 2018 року , є Порядок реалізації арештованого майна шляхом проведення електронних торгів, затверджений наказом Міністерства юстиції України №2831/5 від 29 вересня 2016 року.
              У статті 15 ЦК України передбачено, що кожна особа має право на захист свого цивільного права у разі його порушення, невизнання або оспорювання, а також на захист свого інтересу, який не суперечить загальним засадам цивільного законодавства.
             Порушення права пов`язане з позбавленням його суб`єкта можливості здійснити (реалізувати) своє  право повністю або частково.
             У постанові Верховного Суду України від 06 квітня 2016 року у справі №3-242гс16 викладено правовий висновок, що при вирішенні спору про визнання електронних торгів недійсними судам необхідно встановити, чи мало місце порушення вимог Порядку та інших норм законодавства при проведенні електронних торгів; чи вплинули ці порушення на результати електронних торгів; чи мало місце порушення прав і законних інтересів позивача, який оспорює результати електронних торгів.
Отже,розглядаючи справу ,суд  встановив  відсутність  підстав стверджувати, що при проведенні електронних торгів 23 листопада 2018 року  мали місце такі порушення вимог Порядку реалізації арештованого майна,які вплинули на результати торгів ; доказів на підтвердження існування таких обставин позивач не надав; доводи про порушення в процесі проведення електронних торгів,на які позивач посилався в обгрунтування заявлених позовних вимог ,підтвердження в ході судового розгляду не знайшли.
          Доводи апеляційної скарги  про ухвалення рішення неупередженим судом є неспроможними,не відповідають обставинам розгляду справи  і ухвалення оскаржуваного рішення і засновані на невірному розумінні законодавства. 
          При цьому ,апеляційним судом перевіркою  доводів апеляційної скарги ,не встановлено обставин, які б спростовували проведення електронних торгів  без дотримання вимог Порядку реалізації арештованого майна та інших норм,якими врегульовано процедуру проведення електронних торгів,та одночасно були би достатніми в якості підстав для  визнання недійсними електронних торгів,а тому доводи апеляційної скарги відхиляються судом апеляційної інстанції. 
            Ніяких нових обставин, які б давали  підстави для проведення апеляційним судом переоцінки доказів, зроблених  судом першої інстанції,  доводи апеляційної скарги не містять.
            Аргументи відзиву  на апеляційну скаргу є прийнятними,оскільки ґрунтуються на матеріалах справи та вимогах закону.
         Слід також зазначити, що Європейський суд з прав людини вказав, що п. 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
       Суд апеляційної інстанції враховує положення практики Європейського Суду з прав людини про те, що право на обґрунтоване рішення не вимагає детальної відповіді судового рішення на всі доводи висловлені сторонами. Крім того, воно дозволяє вищим судам просто підтверджувати мотиви, надані нижчими судами, не повторюючи їх (справ «Гірвісаарі проти Фінляндії», п.32.)
       Пункт 1 ст. 6 Конвенції не вимагає більш детальної аргументації від апеляційного суду, якщо він лише застосовує положення для відхилення апеляції відповідно до норм закону, як такої, що не має шансів на успіх, без подальших пояснень (Burg and others v. France (Бюрг та інші проти Франції), (dec.); Gorou v. Greece (no.2) (Гору проти Греції №2) [ВП], § 41.
        На підставі ч.1 ст.375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст.ст. 374,375,381,382  ЦПК України, апеляційний суд -
                                                                   
П О С Т А Н О В И В  :

Апеляційну скаргу селянського (фермерського) господарства «Прометей» - залишити без задоволення.

Рішення Великоновосілківського районного суду Донецької області від 11 жовтня 2019 року - залишити без змін.

           Постанова набирає законної сили з дня прийняття і може бути оскаржена у касаційному порядку до Верховного Суду за наявності передбачених ст.389 ЦПК України підстав протягом тридцяти днів з дня складання її повного тексту.
           Повний  текст постанови  складений 13 січня 2020  року. 

           

             Судді: