Постанова 
Іменем  України
 
05 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 360/1588/18-ц 
 
провадження № 61-23149 св 19
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Луспеника Д. Д.,
суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., 
Черняк Ю. В., 
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ;
представник позивача - ОСОБА_2 ;
відповідач - громадська організація «Садівницький масив «Жайворонок»;
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - на ухвалу Київського апеляційного суду у складі судді Лівінського С. В. від 12 грудня 2019 року, 
ВСТАНОВИВ:
1.     Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2018 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, який було уточнено, до громадської організації «Садівницький масив «Жайворонок» (далі - ГО «СМ «Жайворонок») про визнання рішень громадської організації неправомірними. 
Позовна заява мотивована тим, що 16 вересня 2017 року було проведено конференцію ГО «СМ «Жайворонок», для участі в якій було зареєстровано 
89 делегатів із 147 можливих. Пізніше частина делегатів покинула залу для проведення конференції, внаслідок чого залишилося лише 58 делегатів. Позивач вважав, що оскільки для проведення цієї конференції вже не було необхідного кворуму, то зазначена конференція є неправомочною. 
Посилаючись на викладене, ОСОБА_1 просив суд визнати конференцію ГО «СМ «Жайворонок», проведену 16 вересня 2017 року, неправомочною, а прийняті нею рішення неправомірними. 
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Бородянського районного суду Київської області у складі судді Міланіч А. М. від 28 жовтня 2019 року у задоволенні позову  ОСОБА_1 відмовлено. 
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив із того, що позивач не був та не є членом ГО «СМ «Жайворонок» і доказів того, що цією конференцією порушено його охоронювані права чи законні інтереси ним 
не надано, а тому відсутні підстави для визнання рішень конференції громадської організації неправомірними. 
Не погоджуючись із вищевказаним рішенням суду, представник 
 ОСОБА_1 -   ОСОБА_2 – звернувся до апеляційного суду 
з апеляційною скаргою. 
Короткий зміст ухвали суду апеляційної інстанції 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - не прийнято до розгляду та повернуто заявнику. 
Судове рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що подана апеляційна скарга підписана особою, яка не мала права її підписувати, оскільки до апеляційної скарги не додано довіреність або інший належним чином оформлений документ, що посвідчує повноваження представника 
 ОСОБА_2 , а наявна у матеріалах справи копія доручення для надання безоплатної правової допомоги від 27 травня 2019 року не містить назву органу, в якому правова допомога фактично надається (пункт 1 частини п'ятої статті 357 ЦПК України). 
Короткий зміст вимог касаційної скарги 
У касаційній скарзі представник ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом норм процесуального права, просить оскаржувану ухвалу апеляційного суду скасувати, справу направити до суду апеляційної інстанції для продовження розгляду. 
 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
Ухвалою Верховного Суду від 27 грудня 2019 року відкрито касаційне провадження у вищевказаній справі та витребувано її матеріали з Бородянського районного суду Київської області.
У січні 2020 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 27 січня 2020 року справу за позовом ОСОБА_1 до ГО «СМ «Жайворонок» про визнання рішень громадської організації неправомірними призначено до судового розгляду. 
Аргументи учасників справи
Доводи особи, яка подала касаційну скаргу 
Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - мотивована тим, що апеляційний суд дійшов передчасного висновку про те, що апеляційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати, оскільки не врахував, що обсяг його повноважень як представника позивача було перевірено судом першої інстанції під час підготовчого судового засідання, подальших судових засідань, а також при поданні через канцелярію суду першої інстанції апеляційної скарги. При цьому апеляційним судом не було встановлено, що апеляційна скарга підписана особою, яка 
не має права її підписувати, а тому не було підстав для неприйняття 
та повернення апеляційної скарги, оскільки суду слід було з`ясувати 
ці обставини, а якщо виникли сумніви, то суд повинен був залишити апеляційну скаргу без руху. 
Доводи особи, яка подала відзив на касаційну скаргу 
У січні 2020 року до Верховного Суду надійшов відзив ГО «СМ «Жайворонок» на касаційну скаргу, в якому зазначено оскаржуване судове рішення є законним та обґрунтованим, а доводи касаційної скарги - безпідставними. 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
У липні 2018 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом до 
ГО «СМ «Жайворонок» про визнання рішень громадської організації неправомірними. 
Рішенням Бородянського районного суду Київської області від 28 жовтня 2019 року у задоволенні позову  ОСОБА_1 відмовлено. 
Не погоджуючись із вищевказаним рішенням суду, представник 
 ОСОБА_1 -   ОСОБА_2 – звернувся до апеляційного суду із апеляційною скаргою. 
Ухвалою Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року апеляційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - не прийнято до розгляду та повернуто заявнику. 
2.     Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Згідно з положенням частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Касаційна скарга представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - підлягає задоволенню. 
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права 
Згідно з частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи.
Відповідно до вимог частин першої і другої статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
Суд касаційної інстанції перевіряє законність судових рішень лише в межах позовних вимог, заявлених у суді першої інстанції.
Частиною першою статті 402 ЦПК України встановлено, що у суді касаційної інстанції скарга розглядається за правилами розгляду справи судом першої інстанції в порядку спрощеного позовного провадження без повідомлення учасників справи з урахуванням статті 400 цього Кодексу.
Відповідно до частин першої, другої та п`ятої статті 263 ЦПК України судове рішення повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. 
Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права із дотриманням норм процесуального права.
Обґрунтованим є рішення, ухвалене на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
Зазначеним вимогам закону судове рішення апеляційного суду не відповідає.
Обґрунтовуючи висновок щодо необхідності повернення апеляційної скарги з підстав підписання її особою яка не має права її підписувати, апеляційний суд виходив із того, що до скарги не додано довіреність або інший належним чином оформлений документ, що посвідчує повноваження представника 
 ОСОБА_2 , а наявна у матеріалах справи копія доручення для надання безоплатної правової допомоги від 27 травня 2019 року не містить назву органу, в якому правова допомога фактично надається.
Разом з тим, апеляційний суд не звернув уваги на те, що повноваження ОСОБА_2 , як представника ОСОБА_1 , було перевірено судом першої інстанції під час підготовчого засідання (т. 1, а. с. 185-188, 194-196), 
а також під час подальших судових засідань (т. 1, а. с. 199-200, 210-212, 
224-226, 229-230).
Крім того, обсяг повноважень ОСОБА_2 , як представника 
ОСОБА_1 , було перевірено районним судом під час подання 
ним через канцелярію суду першої інстанції відповідно до положень пункту 15.5 розділу XIII Перехідних положень ЦПК України апеляційної скарги, 
де він підтверджував свої повноваження щодо права підписання та подання апеляційної скарги шляхом пред`явлення оригіналу довіреності від 03 червня 2019 року від ОСОБА_1 , посвідченої директором Вишневського місцевого центру з надання безоплатної вторинної правової допомоги. 
Також у матеріалах справи є доручення ОСОБА_2 для надання безоплатної вторинної правової допомоги ОСОБА_1 , виданої 
27 червня 2019 року № 04-05/146 (т. 1, а. с. 182).
Повертаючи апеляційну скаргу без розгляду на підставі пункту 1 частини п`ятої статті 357 ЦПК України, яка передбачає, що апеляційна скарга 
не приймається до розгляду і повертається судом апеляційної інстанції також, якщо апеляційна скарга подана особою, яка не має процесуальної дієздатності, не підписана, або підписана особою, яка не має права 
її підписувати, або особою, посадове становище якої не зазначено, апеляційний суд не врахував, що вказана норма процесуального права підлягає застосуванню у разі, якщо апеляційна скарга підписана особою, яка не має права її підписувати. 
У частині другій статті 357 ЦПК України передбачено, що до апеляційної скарги, яка оформлена з порушенням вимог, встановлених статтею 356 цього Кодексу, застосовуються положення статті 185 цього Кодексу.
Отже, у разі сумніву в тому, що наведені вище документи на підтвердження повноважень ОСОБА_2 , як представника позивача ОСОБА_1 , 
є недостатніми, то апеляційному суду слід було залишити апеляційну скаргу без руху з наданням строку для усунення її недоліків, а не повертати її заявнику.
Відповідно до частини шостої статті 411 ЦПК України підставою для скасування судових рішень суду першої та апеляційної інстанцій і направлення справи для продовження розгляду є порушення норм матеріального чи процесуального права, що призвели до постановлення незаконної ухвали суду першої інстанції та (або) постанови суду апеляційної інстанції, що перешкоджають подальшому провадженню у справі.
Керуючись статтями 400, 406, 411, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційну скаргу представника ОСОБА_1 - ОСОБА_2 - задовольнити.
Ухвалу Київського апеляційного суду від 12 грудня 2019 року скасувати, справу передати для продовження розгляду до суду апеляційної інстанції. 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                    Д. Д. Луспеник
 
Судді:                                                                                               І. А. Воробйова 
 
                                                                                                            Б. І. Гулько
 
                                                                                                            Р. А. Лідовець 
 
                                                                                                            Ю. В. Черняк