ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
__________________________________________________________________
Постанова
Іменем України

14 січня 2020 року
м. Харків

справа № 641/2953/19
провадження № 22-ц/818/580/20

Харківський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати у цивільних справах:

головуючого - Піддубного Р.М. (суддя - доповідач),
суддів: Котелевець А.В., Тичкової О.Ю., 
за участю секретаря: Кравченко О.О.,

учасники справи:

позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач - ОСОБА_2 , 
третя особа - приватний нотаріус Харківського міського нотаріального округу Харківської області Поддубна Юлія Вікторівна, 

розглянув у відкритому судовому засіданні в залі суду апеляційну скаргу ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , на рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року, постановлене у складі судді Онупко М.Ю., -

установив:

У квітні 2019 року ОСОБА_1  звернувся до суду з позовом, в обґрунтування якого зазначив, що ІНФОРМАЦІЯ_1 померла його бабуся ОСОБА_4 , якій на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

30.08.2013 року ОСОБА_4 було складено та посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поддубною Ю.В. заповіт, яким все належне їй майно вона заповіла йому - ОСОБА_1 

30.01.2019 року він звернувся до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Харківської області Поддубної Ю.В. із заявою про видачу свідоцтва про право на спадщину за заповітом, постановою нотаріуса від 02.04.2019 року йому відмовлено у вчиненні вказаної нотаріальної дії у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.

Посилаючись на те, що він не звернувся у визначений законом строк до нотаріальної контори із заявою про прийняття спадщини з поважних причин, оскільки не знав про смерть бабусі, він постійно проживає та є громадянином Російської Федерації, не мав можливості потрапити на територію України через законодавчо встановлені обмеження, нотаріусом не було своєчасно повідомлено його про смерть спадкодавця, ОСОБА_1 просив визначити йому додатковий строк для прийняття спадщини.

Рішенням Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року позов задоволено. Визначено ОСОБА_1 додатковий строк для подання заяви про прийняття спадщини за заповітом, яка відкрилась після смерті ОСОБА_4 , померлої ІНФОРМАЦІЯ_2 , тривалістю один місяць з дня набрання рішенням суду законної сили.

Стягнуто з ОСОБА_2 на користь ОСОБА_1 судовий збір в розмірі 768 грн 40 коп.

В апеляційній скарзі ОСОБА_3 , яка діє в інтересах ОСОБА_2 , посилаючись на порушення судом першої інстанції норм матеріального та процесуального права, невідповідність висновків суду обставинам справи, просила рішення скасувати, ухвалити нове рішення, яким у задоволенні позову відмовити.

Скаргу мотивовано тим, що необізнаність про смерть спадкодавця та інші наведені позивачем обставини не є поважними причинами пропуску встановленого законом строку для прийняття спадщини, а тому суд першої інстанції дійшов помилкового висновку про наявність передбачених законом підстав для задоволення позову.

Заслухавши доповідь судді, пояснення учасників справи, перевіривши законність та обґрунтованість судового рішення в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про відсутність підстав для її задоволення.

Судовим розглядом встановлено, що на підставі договору купівлі-продажу від 25.11.2011 року ОСОБА_4 на праві власності належала квартира АДРЕСА_1 .

30.08.2013 року ОСОБА_4 було складено та посвідчено приватним нотаріусом Харківського міського нотаріального округу Поддубною Ю.В. заповіт, яким все належне їй майно вона заповіла позивачу ОСОБА_1 

ІНФОРМАЦІЯ_1 ОСОБА_4 померла.
20.03.2018 року до приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поддубної Ю.В. із заявою про прийняття спадщини звернулась сестра померлої ОСОБА_4 відповідач ОСОБА_2 , якій 19.03.2019 року нотаріусом було видано свідоцтво про право на спадщину.
Постановою приватного нотаріуса Харківського міського нотаріального округу Поддубної Ю.В. від 02.04.2019 року відмовлено позивачу ОСОБА_1 у видачі свідоцтва про право на спадщину за заповітом у зв`язку з пропуском строку для прийняття спадщини.
Відмовляючи у задоволенні позову, суд першої інстанції виходив з того, що позивачем не надано належних та допустимих доказів, які б свідчили про наявність об`єктивних, непереборних, істотних труднощів для подання заяви у межах передбаченого законодавством шестимісячного строку про прийняття спадщини, а тому відсутні підстави для визначення додаткового строку для прийняття спадщини.
Проте погодитись з таким висновком суду першої інстанції не можна.        
За загальним правилом положення про спадкування право на спадщину виникає в день відкриття спадщини. Спадщина відкривається внаслідок смерті особи або оголошення її померлою, для прийняття спадщини встановлюється строк у шість місяців, який починається з часу відкриття спадщини (статті 1220, 1222, 1270 ЦК України).
Спадкоємець, який бажає прийняти спадщину, але на час відкриття спадщини не проживав постійно із спадкодавцем, має подати нотаріусу заяву про прийняття спадщини (частина перша статті 1269 ЦК України).
Згідно з частиною третьою статті 1272 ЦК України за позовом спадкоємця, який пропустив строк для прийняття спадщини з поважної причини, суд може визначити йому додатковий строк, достатній для подання ним заяви про прийняття спадщини.
За змістом цієї статті поважними причинами пропуску строку для прийняття спадщини є причини, які пов`язані з об`єктивними, непереборними, істотними труднощами для спадкоємця на вчинення цих дій.
Правила частини третьої статті 1272 ЦК України про надання додаткового строку для подання заяви про прийняття спадщини можуть бути застосовані, якщо: 1) у спадкоємця були перешкоди для подання такої зави; 2) ці обставини визнані судом поважними.
З урахуванням наведеного, якщо спадкоємець пропустив шестимісячний строк для подання заяви про прийняття спадщини з поважних причин, закон гарантує йому право на звернення до суду з позовом про визначення додаткового строку на подання такої заяви.
Вирішуючи питання визначення особі додаткового строку, суд досліджує поважність причини пропуску строку для прийняття спадщини. 
Поважними причинами пропуску строку визнаються, зокрема: 1) тривала хвороба спадкоємців; 2) велика відстань між місцем постійного проживання спадкоємців і місцем знаходження спадкового майна; 3) складні умови праці, які, зокрема, пов`язані з тривалими відрядженнями, в тому числі закордонними; 4) перебування спадкоємців на строковій службі у складі Збройних Сил України; 5) необізнаність спадкоємців про смерть спадкодавця, про наявність заповіту тощо.
Обґрунтовуючи поважність причин пропуску строку на прийняття спадщини, ОСОБА_1 зазначив, що він є громадянином Російської Федерації, постійно проживає у м. Владикавказ республіки Північна Осетія-Аланія Російської Федерації, про смерть бабусі дізнався від відповідачки лише 11.12.2018 року, тобто після спливу встановленого законом строку для прийняття спадщини, приватним нотаріусом також не було повідомлено його про відкриття спадщини.
У вирішенні питання про поважність причин пропуску строку для прийняття спадщини потрібно враховувати свободу заповіту як фундаментальний принцип спадкового права.

Відповідно до положень статті 63 Закону України «Про нотаріат» нотаріус або в сільських населених пунктах - посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена   на вчинення нотаріальних дій, отримавши від спадкоємців повідомлення про відкриття спадщини, зобов`язана повідомити про це тих спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме. Нотаріус або посадова особа органу місцевого самоврядування, уповноважена на вчинення нотаріальних дій,  також може зробити виклик спадкоємців шляхом публічного оголошення або повідомлення у пресі.

Згідно з пунктами 2.2 та 3.2 Глави 10 Розділу 2 Порядку вчинення нотаріальних дій нотаріусами України, затвердженого наказом Міністерства юстиції України   від 22 лютого 2012 року № 296/5, при заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру перевіряє наявність заведеної спадкової справи, спадкового договору, заповіту.  

Щоб не допустити пропуску шестимісячного строку для прийняття спадщини, нотаріус роз`яснює спадкоємцям право подачі заяви про прийняття спадщини чи про відмову від її прийняття.

Отже, Закон пов`язує виникнення у нотаріуса або особи, уповноваженої на вчинення нотаріальних дій, обов`язку здійснювати дії щодо сповіщення спадкоємців, місце проживання або роботи яких відоме, з моментом заведення спадкової справи, чому передує звернення спадкоємця із заявою про прийняття спадщини.

При заведенні спадкової справи нотаріус за даними Спадкового реєстру встановила наявність заповіту, складеного ОСОБА_4 на користь позивача, проте доказів на підтвердження вчинення нотаріусом дій щодо повідомлення позивача про відкриття спадщини матеріали спадкової справи не містять.

Встановивши, що ОСОБА_1 не був обізнаний про смерть спадкодавця, у передбачений законом строк для прийняття спадщини приватним нотаріусом фактично не було здійснено повідомлення  та виклик його як спадкоємця за заповітом, суд першої інстанції  дійшов обґрунтованого висновку про поважність причин пропуску позивачем строку прийняття спадщини та відповідно про наявність підстав для задоволення позову.

Доводи апеляційної скарги висновків суду першої інстанції не спростовують, оскільки зводяться до помилкового тлумачення норм матеріального права, що регулюють спірні правовідносини.

Оскільки суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а судове рішення - залишенню без змін.

На підставі викладеного, керуючись ст. 367, 369, 374, 375, 381 - 384 ЦПК України, -

постановив:

Апеляційну скаргу представника ОСОБА_2 - ОСОБА_3 залишити без задоволення. 

Рішення Комінтернівського районного суду м. Харкова від 16 жовтня 2019 року залишити без змін.

Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Повний текст постанови складено 17 січня 2020 року.

Головуючий                                                                                        Р.М. Піддубний

Судді                                                                                                А.В. Котелевець 

О.Ю. Тичкова