ПОСТАНОВА
Іменем України

24 грудня 2019 року 
Київ
справа №120/2280/19-а
адміністративне провадження №К/9901/29525/19
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
головуючого Тацій Л.В., 
суддів: Рибачука А.І., Стрелець Т.Г., -
розглянув у попередньому судовому засіданні касаційну скаргу Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області (далі - Сільрада) на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року (постановлену судом у складі судді Маслоід О.С.) та ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року (прийняту судом у складі: судді-доповідача Матохнюка Д.Б., суддів: Шидловського В.Б., Боровицького О.А.) у справі за позовом Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області (далі - ГУ Держгеокадастру) до Сільради про визнання протиправними та скасування рішень,  -
ВСТАНОВИВ:
ІСТОРІЯ СПРАВИ
Короткий зміст позовних вимог
У липні 2019 року ГУ Держгеокадастру звернулося до суду з позовом, у якому просило визнати протиправними та скасувати рішення 17 сесії 7 скликання Сільради від 07 квітня 2017 року:
- №  31 «Про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах населеного пункту с.  Агрономічне ОСОБА_1 »;
- №  32 «Про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах населеного пункту с.  Агрономічне ОСОБА_2 »;
- №  33 «Про надання дозволу на розробку проекту відведення земельної ділянки для ведення особистого селянського господарства в межах населеного пункту с.  Агрономічне ОСОБА_3 ».
Короткий зміст рішень судів першої й апеляційної інстанцій
Вінницький окружний адміністративний суд ухвалою від 05 серпня 2019 року відкрив провадження в адміністративній справі.
Не погодившись із цією ухвалою, відповідач звернувся до Сьомого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою, у якій посилається на те, що судом першої інстанції порушено предметну юрисдикцію, оскільки цей спір не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.
Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 26 вересня 2019 року відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Сільради на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року на підставі пункту 1 частини першої статті 299 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС).
Короткий зміст вимог касаційної скарги
28 жовтня 2019 року до Верховного Суду звернулася Сільрада із касаційною скаргою, у якій просить оскаржувані судові рішення скасувати та закрити провадження у справі через те, що даний спір не належить розглядати у порядку адміністративного судочинства.
У скарзі зазначено, що даний позов спрямований на захист прав у сфері  цивільно-правових, а не публічно-правових відносин, що виключає можливість його розгляду та вирішення в порядку адміністративного судочинства.
Тому провадження у цій справі підлягає закриттю відповідно до пункту 1 частини першої статті 238 КАС.
У скарзі йдеться і про те, що ухвала суду апеляційної інстанції від 26 вересня 2019  року не підписана усім складом суду.
У відзиві на касаційну скаргу ГУ Держгеокадастру просить залишити її без задоволення.
ПРОЦЕСУАЛЬНІ ДІЇ У СПРАВІ ТА КЛОПОТАННЯ УЧАСНИКІВ СПРАВИ
Відповідно до автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 28  жовтня 2019 року визначено склад колегії суддів: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Рибачук  А.І., Стеценко С.Г., скаргу передано судді-доповідачу.
Ухвалою від 29 жовтня 2019 року касаційну скаргу залишено без руху та надано строк для усунення її недоліків.
У зв`язку з відпусткою судді Стеценка С.Г. на підставі розпорядження заступника керівника апарату Верховного Суду - керівника секретаріату Касаційного адміністративного суду від 21 листопада 2019  року №  1951/0/78-19 здійснено повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями 21 листопада 2019  року та визначено такий склад колегії суддів: головуючий суддя Тацій Л.В., судді: Рибачук А.І., Стрелець Т.Г.
Верховний Суд ухвалою від 25 листопада 2019 року відкрив касаційне провадження за касаційною скаргою Сільради.
ПОЗИЦІЯ ВЕРХОВНОГО СУДУ
Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду з`ясував обставини, на підставі яких було прийнято оскаржене рішення суду апеляційної інстанції, обговорив доводи касаційної скарги і дійшов висновку про таке.
Вінницький окружний адміністративний суд ухвалою від 05 серпня 2019 року відкрив провадження в адміністративній справі.
Не погодившись із цією ухвалою, відповідач звернувся до Сьомого апеляційного адміністративного суду із апеляційною скаргою, у якій посилається на те, що судом першої інстанції порушено предметну юрисдикцію, оскільки цей спір не належить розглядати в порядку адміністративного судочинства.
Сьомий апеляційний адміністративний суд ухвалою від 26 вересня 2019 року відмовив у відкритті апеляційного провадження за апеляційною скаргою Сільради на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року на підставі пункту 1 частини першої статті 299 КАС.
На обґрунтування свого рішення суд апеляційної інстанції зазначив таке.
Відповідно до частини другої статті 293 КАС ухвали суду першої інстанції можуть бути оскаржені в апеляційному порядку окремо від рішення суду повністю або частково у випадках, визначених    статтею 294 цього Кодексу. Оскарження ухвал суду, які не передбачені    статтею 294 цього Кодексу, окремо від рішення суду не допускається.
Згідно з пунктом 5 частини першої статті 294 КАС окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності.
Статтею 5 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» визначено, що правосуддя в Україні здійснюється виключно судами та відповідно до визначених законом процедур судочинства.
Згідно з частиною першою статті 18 Закону України «Про судоустрій і статус суддів» суди спеціалізуються на розгляді цивільних, кримінальних, господарських, адміністративних справ, а також справ про адміністративні правопорушення.
Відповідно до принципу спеціалізації Законом визначено види і повноваження місцевих судів: загальні суди, які розглядають цивільні, кримінальні, адміністративні справи, а також справи про адміністративні правопорушення у випадках та порядку, визначених процесуальним законом; господарські суди, які розглядають справи, що виникають із господарських правовідносин, а також інші справи, віднесені законом  до їх юрисдикції; адміністративні суди, які розглядають справи адміністративної юрисдикції (адміністративні справи).
Юрисдикція місцевих судів щодо окремих категорій справ, а також порядок їх розгляду визначаються законом (частина п`ята статті 22 Закону України «Про судоустрій і статус суддів»).
Отже судова юрисдикція - це компетенція судів здійснювати правосуддя в формі визначеного законом виду судочинства і щодо визначеного кола правовідносин.
Статтею 19 КАС визначено перелік справ у публічно-правових спорах, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів, тобто визначено предметне коло справ, які розглядаються адміністративними судами.
Так, згідно з пунктом 1 частини першої статті 19 КАС юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи у публічно-правових спорах, зокрема, спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом встановлено інший порядок судового провадження.
На відміну від адміністративної юрисдикції як компетенції адміністративних судів щодо розгляду справ у публічно-правових спорах, підсудність відповідно до Кодексу адміністративного судочинства України - це розмежування повноважень адміністративних судів щодо розгляду і вирішення справ, які належать до адміністративної юрисдикції.
Під підсудністю можливо також розуміти коло адміністративних справ, вирішення яких віднесено до компетенції певного адміністративного суду.
Визначити підсудність означає встановити, який суд і якої ланки, згідно з законом, повинен здійснювати судочинство в тій чи іншій справі у підвідомчих йому провадженнях.
Виходячи з аналізу глави 2 розділу І КАС під підсудністю розуміється сукупність предметної (статті 20, 21), інстанційної (стаття 22), територіальної (стаття 25) юрисдикції адміністративних судів.
При цьому, як правильно зазначив суд апеляційної інстанції, помилковим є ототожнення понять «підсудність» з «юрисдикцією» (підвідомчістю). Так, юрисдикція (підвідомчість) адміністративних судів визначає загальну компетенцію судів щодо розгляду адміністративних справ та коло справ, які суди мають право розглядати і вирішувати в порядку адміністративного судочинства, тоді як правила підсудності розмежовують підсудність справ судам одного виду юрисдикції - у даному випадку адміністративної.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 27  листопада 2018 року у справі №804/3516/18 та Великої Палати Верховного Суду від 06  червня 2018  року у  справі № 495/6724/17.
Тобто, «підсудність», як підстава  оскарження рішення суду першої інстанції, передбачає незгоду особи із розглядом (прийняттям до розгляду) справи певним адміністративним судом як судом першої інстанції. У свою чергу поняття «підсудності» не охоплює поняття «юрисдикції» (підвідомчості) судів щодо розгляду спорів певної категорії (юрисдикції).
Таким чином, ухвала про відкриття провадження у справі може бути оскаржена в апеляційному порядку виключно з підстав порушення судом першої інстанції наведених вище процесуальних норм, що регулюють питання підсудності адміністративних справ.
Так, зі змісту апеляційної скарги колегією суддів встановлено, що Сільрада зазначає про те, що суддею суду першої інстанції при постановленні оскаржуваної ухвали було порушено правила предметної юрисдикції, оскільки спір не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства. Тобто скаржник стверджує про порушення судом першої інстанції статті 19 КАС, яка встановлює перелік справ у публічно-правових спорах, на які поширюється юрисдикція адміністративних судів.
Проте, норми    КАС    не передбачають права на оскарження в апеляційному порядку ухвал суду першої інстанції про відкриття провадження у справі з підстав порушення юрисдикції (підвідомчості) спору, тобто належності його розгляду в порядку іншого судочинства.
Суд апеляційної інстанції слушно зазначив про те, що положення КАС не позбавляють суд першої інстанції можливості вирішити порушене відповідачем в апеляційній скарзі питання під час розгляду справи і прийняти відповідне рішення, в тому числі, згідно пунктом 1 частини першої статті 238 КАС.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 24 липня 2019 року (справа №  826/20237/16), від  29 серпня 2019 року (справа №  640/7621/19).
Крім того, Верховний Суд у постанові від 26 червня 2019 року у справі №  826/13505/18 наголосив, що гарантуючи можливість перегляду в апеляційному порядку судової справи, положення КАС закріпили спосіб реалізації права особи на апеляційне оскарження ухвали суду щодо відкриття провадження у справі з порушенням правил предметної юрисдикції шляхом викладення заперечень проти ухвали до апеляційної скарги на рішення суду, прийнятого за результатами розгляду справи. Іншого порядку та способу апеляційного оскарження такого судового рішення чинним процесуальним законодавством не передбачено.
З огляду на викладене, Касаційний адміністративний суд у складі Верховного Суду погоджується з висновком суду апеляційної інстанції про те, що норми    КАС    не передбачають права на оскарження в апеляційному порядку ухвал суду першої інстанції про відкриття провадження у справі з підстав порушення юрисдикції (підвідомчості) спору, тобто належності його розгляду в порядку іншого судочинства, тому відсутні підстави для скасування чи зміни ухвали Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року.
Підстав для передачі справи на розгляд Великої Палати Верховного Суду, про що йдеться у клопотанні доданому до касаційної скарги, враховуючи вимоги частини шостої статті 346 КАС, немає.
Не відповідає дійсності (є безпідставним) аргумент касаційної скарги про те, що оскаржувана ухвала апеляційного суду від 26 вересня 2019 року не підписана всім складом суду, оскільки в матеріалах справи міститься оригінал цієї ухвали підписаний всіма суддями колегії цього суду (а.  с. 104-105).
Що стосується оскаржуваної ухвали  Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року про відкриття провадження у адміністративній справі, то слід зазначити таке.
Відповідно до частини другої статті 328 КАС у касаційному порядку можуть бути оскаржені ухвали суду першої інстанції про забезпечення позову, заміни заходу забезпечення позову, ухвали, зазначені в пунктах 3, 4, 5, 12, 13, 17, 20 частини першої статті 294 цього Кодексу, після їх перегляду в апеляційному порядку.
У вказаних вище пунктах частини першої статті 294 КАС зазначено ухвали щодо: повернення заяви позивачеві (заявникові) (пункт 3); відмови у відкритті провадження у справі (пункт 4); відкриття провадження у справі з порушенням правил підсудності (пункт 5); залишення позову (заяви) без розгляду (пункт 12); закриття провадження у справі (пункт 13); відмови у відкритті провадження про перегляд судового рішення за нововиявленими або виключними обставинами (пункт 17); заміни сторони у справі (процесуальне правонаступництво) або сторони виконавчого провадження (пункт 20).
Зі змісту касаційної скарги та матеріалів справи вбачається, що Сільрада оскаржує ухвалу суду першої інстанції про відкриття провадження в адміністративній справі, яка не була предметом перегляду суду апеляційної інстанції (ухвалою суду апеляційної інстанції відмовлено у відкритті касаційного провадження на підставі 1 частини першої статті 299 КАС) та яка не підлягає касаційному оскарженню за нормами КАС.
За таких обставин, враховуючи вимоги статей 294, 328 КАС, а також і те, що касаційну скаргу подано на судове рішення, що не підлягає касаційному оскарженню, колегія суддів дійшла висновку про необхідність закриття касаційного провадження за касаційною скаргою Сільради на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року.
Керуючись статтями 339, 341, 343, 349, 350, 355, 356 Кодексу адміністративного судочинства України, суд, - 
постановив:
Касаційне провадження за касаційною скаргою Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області на ухвалу Вінницького окружного адміністративного суду від 05 серпня 2019 року у справі за позовом Головного управління Держгеокадастру у Вінницькій області до Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області про визнання протиправними та скасування рішень - закрити.  
Касаційну скаргу Агрономічної сільської ради Вінницького району Вінницької області залишити без задоволення, а ухвалу Сьомого апеляційного адміністративного суду від 26 вересня 2019 року - без змін.
Постанова набирає законної сили з дати її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
Головуючий                                                                                           Л.В. Тацій
Судді          :                                                                                           А.І. Рибачук
                                                                                                                 Т.Г. Стрелець