П`ЯТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД

___________________________________________________________________________________

П О С Т А Н О В А
І М Е Н Е М  У К Р А Ї Н И

26 лютого 2020 р.	м.Одеса	Справа № 540/2229/18	
Головуючий в 1 інстанції: Дубровна В.А.

Судова колегія П`ятого апеляційного адміністративного суду у складі: 
Головуючого:          Градовського Ю.М.
суддів:          Крусяна А.В.,
          Яковлєва О.В.
розглянувши в порядку письмового провадження в м.Одесі апеляційну скаргу ОСОБА_1 на рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019р. по справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Управління Державної архітектурно-будівельної інспекції у Херсонській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України, третя особа: Новотроїцька селищна рада, про визнання протиправним та скасування постанови та припису,-

В С Т А Н О В И Л А:
У жовтні 2018р. ОСОБА_1 звернувся в суд із позовом до УДАБІ у Херсонській області, ДАБІ України, третя особа: Новотроїцька селищна рада, в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати припис УДАБІ у Херсонській області про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 4.10.2018р.
- скасувати постанову від 18.10.2018р. № 1021-01-51/98 по справі про адміністративне правопорушення, якою позивача визнано винним у вчиненні адміністративного правопорушення, передбаченого ч.5 ст.96 КУпАП та накладено штраф у розмірі 8  500грн., та закрити справу про адміністративне правопорушення. 
Ухвалою суду першої інстанції від 5.11.2018р. було відкрито провадження у справі за правилами спрощеного позовного провадження з повідомленням сторін в частині позовних вимог про визнання протиправним та скасування припису про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил, призначено судове засідання на 30.11.2018р.. Щодо інших позовних вимог, то ухвалою суду від 5.11.2018р. позовну заяву у цій частині повернуто позивачу у зв`язку з порушенням правил підсудності.
В обґрунтування своїх позовних вимог позивач зазначив, що оскаржуваний припис головного інспектора будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області Жуковцем С.В. про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил є протиправним та підлягає скасуванню, оскільки складений за результатами позапланової перевірки, яка проведена без належної підстави. Позивач також вважає, що складений за результатами перевірки акт не відповідає вимогам законодавства, а саме, затвердженій формі що міститься у додатку 4 до Порядку, а зміст оскаржуваного припису не містить конкретного порушення, яке повинен усунути позивач. Крім того, позивач вказує, що головним інспектором УДАБІ за адресою перевірки не встановлено жодного конкретного порушення норм будівельного законодавства України, оскільки у документах, складених за результатами перевірки суть порушення полягає у тому, що виконано будівельні роботи з реконструкції кв. №14 житлового будинку по АДРЕСА_1 під магазин без права на їх виконання, що є порушенням ст.34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності". Проте, в жодному із документів не зазначено, які саме роботи були проведені, що саме було змінено у квартирі за адресою перевірки. Позивач також не погоджується з твердженням головного інспектора УДАБІ, що квартира реконструйована під магазин, оскільки квартира є житловим приміщенням, в якому проживає та зареєстрований позивач. Жодних об`єктивних обставин, які б давали підстави стверджувати, що у квартирі відбувались будівельні роботи, які змінили її функціональне призначення з житлового приміщення на магазин, у документах складених за результатами перевірки, не зазначено та такі обставини фактично відсутні. При цьому, позивач звертає увагу на те, що відповідно до п.1 ч.1 ст. 34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", Переліку будівельних робіт, які не потребують документів, що дають право на їх виконання та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, затвердженого постановою КМУ від 7.06.2017р. №406, ст.152 ЖК виконання будь яких робіт з переобладнання та перепланування жилого будинку і жилого приміщення, які не передбачають втручання в несучі конструкції та/або інженерні системи загального користування, в тому числі заміна існуючих заповнень віконних, балконних та дверних блоків не потребують документів, що дають право на їх виконання.
Посилаючись на вказане просив позов задовольнити.
Рішенням Херсонського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019р. у задоволені позову відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_1 , посилаючись на порушення норм права, просить рішення суду скасувати та прийняти у справі нове рішення, яким задовольнити позовні вимоги у повному обсязі.
Судова колегія вважає, що у відповідності до п.1 ч.1 ст.311 КАС України, апеляційну скаргу можливо розглянути в порядку письмового провадження, оскільки в матеріалах справи достатньо доказів для вирішення справи по суті.
Розглянувши матеріали справи, заслухавши доповідь судді-доповідача, доводи апеляційної скарги, перевіривши законність та обґрунтованість рішення суду в межах доводів апеляційної скарги, колегія суддів дійшла до висновку про залишення скарги без задоволення, а рішення суду без змін, з наступних підстав.
Відповідно до ст.316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права
Відмовляючи у задоволені позовних вимог, суд першої інстанції виходив з того, що інспектор УДАБІ у Херсонській області приймаючи оскаржуваний припис діяв правомірно та на підставі чинних норм законодавства України, оскільки позаплановою перевіркою та під час судового розгляду встановлено факт проведення позивачем реконструкції об`єкта нерухомості (квартири) під магазин продовольчих товарів без права на таке виконання, що є порушенням містобудівельного законодавства.
Вирішуючи спір судова колегія вважає, що суд першої інстанції повно та об`єктивно дослідив обставини по справі, надані докази, правильно визначив юридичну природу спірних правовідносин і закон, який їх регулює.
Так, судом першої інстанції встановлено та підтверджено під час апеляційного розгляду справи, що ОСОБА_1 є власником квартири АДРЕСА_2 
30.07.2018р. УДАБІ у Херсонській області отримало лист від Новотроїцької селищної ради Новотроїцького району Херсонської області за вих.№ 02/16-756 від 27.07.2018р. із проханням провести перевірку житлової квартири АДРЕСА_2 з приводу належного виконання вимог чинного законодавства у сфері містобудівної діяльності та благоустрою населених пунктів, оскільки гр. ОСОБА_1 , всупереч чинного законодавства споруджено окремий вихід з даної квартири, який виведений через балкон, та продовжений сходами до пішохідної доріжки, без отримання належного дозволу згідно ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".
1.08.2018р. начальником УДАБІ у Херсонській області прийнято наказ за №265-п, яким у відповідності до ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності", п.7 Порядку здійснення державного архітектурно - будівельного контролю, затвердженого постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р., на підставі листа Новотроїцької селищної ради за №02/16-756  від 25.07.2018р., наказано провести позапланову перевірку на об`єкті будівництва: Реконструкція квартири АДРЕСА_2 , замовник: ОСОБА_1 , предмет перевірки: дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності будівельних норм, державних стандартів і правил.
1.08.2018р. начальником УДАБІ у Херсонській області оформлено направлення за №265, згідно якому головний інспектор будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ Жуковець С. В. направляється для здійснення позапланової перевірки. Строк дії направлення з 27.09.2018р. по 10.10.2018р..
У жовтні 2018р. головним інспектором будівельного нагляду інспекційного відділу УДАБІ у Херсонській області Жуковець С. у присутності ОСОБА_1 проведено позапланову перевірку дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, за результатами якої складено акт за №262, який підписаний суб`єктом містобудування із зауваженнями, у висновках якого встановлено, що станом на 4.10.2018р. гр. ОСОБА_1 виконав будівельні роботи з реконструкції квартири АДРЕСА_2 без права їх виконання, що є порушенням ст.34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності".
Згідно зауважень, ОСОБА_1 зазначив, що будівельні роботи не проводив, оскільки входом слугує дверний проріз на балконі, що відповідає технічному паспорту. З двору встановив тимчасові металеві навісні сходини, на що є дозвіл сільської ради.
Також, 4.10.2018р. головним інспектором УДАБІ складено протокол про адміністративне правопорушення та припис про усунення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил з вимогою: привести об`єкт у відповідність до містобудівного законодавства (отримати право на виконання будівельних робіт) у термін до 5.12.2018р.. 
Перевіряючи правомірність оскаржуваного припису, з урахуванням підстав, за якими позивач пов`язує його незаконність та скасування, судова колегія виходить з наступного.
У відповідності до ч.2 ст.19 Конституції України органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові особи зобов`язані діяти лише на підставі, в межах повноважень та у спосіб, що передбачені Конституцією та законами України.
Положеннями ч.1 та 2 ст.41 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" передбачено, що державний архітектурно-будівельний контроль - сукупність заходів, спрямованих на дотримання вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється інспекціями державного архітектурно-будівельного контролю в порядку, встановленому КМУ.
Постановою КМУ за №553 від 23.05.2011р. затверджено Порядок здійснення державного архітектурно-будівельного контролю (надалі – Порядок №553).
Відповідно до п.1 цього Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється ДАБІ України та її територіальними органами.
Відповідно до п.5-7 Порядку №553 державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у порядку проведення планових та позапланових перевірок за територіальним принципом. 
Позаплановою перевіркою вважається перевірка, що не передбачена планом роботи органу державного архітектурно-будівельного контролю.
Підставами для проведення позапланової перевірки є, зокрема, виявлення факту самочинного будівництва об`єкта; звернення фізичних чи юридичних осіб про порушення суб`єктом містобудування вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності.
Відповідно до п.9 Порядку державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у присутності суб`єктів містобудування або їх представників, які будують або збудували об`єкт будівництва.
Приписами пп.3 п.11 Порядку №553 визначено, що посадові особи інспекцій під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю мають право видавати обов`язкові для виконання приписи щодо: усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил; зупинення підготовчих та будівельних робіт, які виконуються без повідомлення, реєстрації декларації про початок їх виконання або дозволу на виконання будівельних робіт.
У відповідності до п.14 Порядку №553, суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, зобов`язаний, зокрема, надавати документи, пояснення в обсязі, який він вважає необхідним, довідки, відомості, матеріали з питань, що виникають під час здійснення державного архітектурно-будівельного контролю.
Під час проведення позапланової перевірки посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю зобов`язана пред`явити службове посвідчення та надати копію направлення для проведення позапланової перевірки.
Положеннями п.16 Порядку №553 передбачено, що за результатами державного архітектурно-будівельного контролю посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки відповідно до вимог, установлених цим Порядком.
У разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил, крім акта перевірки, складається протокол, видається припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, стандартів і правил або припис про зупинення підготовчих та/або будівельних робіт (далі - припис).
У приписі обов`язково встановлюється строк для усунення виявлених порушень згідно з додатком (п.17 Порядку № 553).
Відповідно до п.18 Порядку № 553 керівникові кожного суб`єкта містобудування, щодо якого складений акт перевірки, або його уповноваженій особі надається по одному примірнику такого акта. Один примірник акта перевірки залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю.
Акт перевірки підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку, та керівником суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, або його уповноваженою особою, в останній день перевірки.
Завірена належним чином копія акта, складеного посадовими особами органу державного архітектурно-будівельного контролю за результатами проведеної на об`єкті будівництва перевірки, щодо невиконання приписів, виданих органом державного архітектурно-будівельного контролю генеральному підряднику (підряднику), стосовно порушень вимог нормативно-правових актів, будівельних норм та нормативних документів у сфері містобудівної діяльності, затверджених проектних рішень під час будівництва об`єктів та/або зупинення підготовчих та будівельних робіт надсилається до апарату Держархбудінспекції як органу ліцензування для прийняття відповідного рішення.
Пунктом 19 Порядку №533 також передбачено, що припис складається у двох примірниках. Один примірник припису залишається в органі державного архітектурно-будівельного контролю, а інший надається суб`єкту містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль.
Припис підписується посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю, яка провела перевірку.
Якщо суб`єкт містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, не погоджується з актом перевірки, він підписує його із зауваженнями, які є невід`ємною частиною такого акта.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, підписати акт перевірки та припису, посадова особа органу державного архітектурно-будівельного контролю робить у акті відповідний запис.
У разі відмови суб`єкта містобудування, щодо якого здійснюється державний архітектурно-будівельний контроль, від отримання акта та припису, вони надсилаються йому рекомендованим листом з повідомленням (п.21 Порядку № 533).
Аналізуючи вищевказане, судова колегія зазначає, що державний архітектурно-будівельний контроль здійснюється у формі планових і позапланових перевірок, за його результатами посадовою особою органу державного архітектурно-будівельного контролю складається акт перевірки, а у разі виявлення порушень вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, крім акта перевірки, складається протокол разом з приписом про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності. Перевірка проводиться у присутності суб`єкта містобудівної діяльності або його представника.
Аналогічна правова позиція викладена у постановах Верховного Суду від 19  червня 2018р. у справі за №810/3517/17, від 22 жовтня 2018р. у справі за №153/876/17, від 10  липня 2019р. у справі за №521/17659/17.
Як вбачається із матеріалів справи, що позапланову перевірку на об`єкті будівництва об`єкті будівництва: "Реконструкція квартири АДРЕСА_3 АДРЕСА_1 " проведено на підставі звернення селищної ради щодо факту самочинного будівництва, за результатами якої 4.10.2018р. складено акт перевірки, припис про усунення виявлених порушень та протокол у справі про адміністративне правопорушення. Вказана перевірка проведена у присутності суб`єкту будівництва - ОСОБА_1 .
Перевіркою встановлено, що ОСОБА_1 проведено реконструкцію об`єкта нерухомості з квартири під магазин продовольчих товарів, з влаштуванням сходів, що розташована за межею кв. АДРЕСА_3 АДРЕСА_1 .
Що стосується посилань ОСОБА_1 на те, що металеві сходинки встановлені на підставі дозволу селищної ради, то судова колегія зазначає, що у відповідності до вказаного апелянтом рішення виконавчого комітету Новотроїцькорї селищної ради за №130 від 22.06.2017р., ОСОБА_1 надано дозвіл на благоустрій території прилягаючій до приватної квартири в житловому будинку за адресою: АДРЕСА_4 , а саме укладання плитки перед балконом (а.с.26).
Окрім того, судова колегія зазначає, що у відповідності до рішення виконавчого комітету Новотроїцькорї селищної ради за №212 від 5.11.2018р., ОСОБА_1 відмовлено в надані дозволу на виконання робіт з дообладнання металевих сходів до квартири АДРЕСА_2 .
Також, що стосується пояснень позивача про те, що він не проводив будівельні роботи, а входом до квартири слугує дверний проріз на балкон, що відповідає технічному паспорту, колегія суддів вважає такі пояснення необґрунтованими, оскільки влаштуванням сходів та виходу з квартири через проріз балкону ОСОБА_1 фактично змінив конфігурацію не лише квартири, а всього п`ятиповерхового житлового будинку на прибудинковій території.
Враховуючи вищевказане, апеляційний суд вважає, що факт реконструкції квартири під магазин та побудовані сходи, які є капітальними відносяться до квартири (магазину), змінюють геометричні розміри квартири (магазину) та не можуть вважатися тимчасовою спорудою, а тому дійсно ОСОБА_1 порушено вимоги ч.1 ст.34 ЗУ "Про регулювання містобудівної діяльності" за що ч.5 ст.96 КУпАП передбачена адміністративна відповідальність у вигляді штрафу.
Отже, суд апеляційної інстанції погоджується із висновками суду першої інстанції про відсутність підстав для задоволення позовних вимог.
В доводах апеляційної скарги апелянт посилався на неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права. На думку судової колегії, викладені у скарзі доводи не дають підстав для висновку про неправильне застосування судом першої інстанції норм матеріального чи порушення норм процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи по суті. 
У контексті оцінки доводів апеляційної скарги колегія суддів застосовує позицію Європейського суду з прав людини, зокрема, у справах "Проніна проти України" (пункт 23) та "Серявін та інші проти України" (п.58): принцип, пов`язаний з належним здійсненням правосуддя, передбачає, що у рішеннях судів та інших органів з вирішення спорів мають бути належним чином зазначені підстави, на яких вони ґрунтуються. Хоча пункт 1 статті 6 Конвенції зобов`язує суди обґрунтовувати свої рішення, його не можна тлумачити як такий, що вимагає детальної відповіді на кожен аргумент. Міра, до якої суд має виконати обов`язок щодо обґрунтування рішення, може бути різною в залежності від характеру рішення.
За таких обставин, судова колегія вважає, що рішення суду ухвалено з додержанням норм процесуального та матеріального права, а тому не вбачає підстав для його скасування.
На підставі викладеного, керуючись ст.ст.246, 311, 315, 316 КАС України, колегія суддів,-

П О С Т А Н О В И Л А:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 – залишити без задоволення.
Рішення Херсонського окружного адміністративного суду від 13 грудня 2019р. – залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня отримання судового рішення.

Головуючий:                                                                                Ю.М.Градовський

Судді:                                                                                          А.В.Крусян

                                                                                          О.В.Яковлєв