УХВАЛА
 
06 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 404/8448/19
провадження № 51-614 ск 20
 
Верховний Суд колегією суддів Третьої судової палати
Касаційного кримінального суду у складі:
 
головуючого           ОСОБА_1 ,
суддів                        ОСОБА_2 , ОСОБА_3 ,
 
розглянувши касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року, 
 
встановив:
 
Вироком Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 грудня 2019 року ОСОБА_4 визнано винуватим у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 185 Кримінального кодексу України (далі – КК) та призначено покарання  із застосуванням частини 1 статті 71 КК у виді позбавлення волі на строк 1 рік 6 місяців.
 
Захисником засудженого ОСОБА_5 на вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 грудня 2019 року до Кропивницького апеляційного суду 14 січня 2020 року подано апеляційну скаргу. Апеляційний суд на підставі  порушення пункту 1 частини 2 статті 395 КПК ухвалою від 23 січня 2020 року повернув апеляційну скаргу особі, яка її подала.
У касаційній скарзі адвокат ОСОБА_5 не погоджується із ухвалою Кропивницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року, просить її скасувати та   призначити новий розгляд в суді апеляційної інстанції.
 
Перевіривши касаційну скаргу на дотримання вимог кримінального процесуального закону, Суд дійшов висновку, що її слід залишити без руху та встановити строк для усунення зазначених в ухвалі недоліків з наступних міркувань.
 
Статтею 427 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) встановлені вимоги, яким повинна відповідати касаційна скарга. Зокрема, у касаційній скарзі чітко повинно бути визначено судове рішення, яке оскаржується з обґрунтуванням вимог особи із зазначенням того, у чому саме полягає незаконність чи необґрунтованість оскаржуваного судового рішення.
 
Зі змісту касаційної скарги захисника ОСОБА_5 вбачається, що адвокат оскаржує вирок Кіровського районного суду міста Кіровограда від 10 грудня 2019 року, що протирічить вступній та прохальній частині скарги, в якій зазначено інше судове рішення. Так, статтею 424 Кримінального процесуального кодексу України (далі – КПК) визначено чіткий перелік судових рішень, які можуть бути оскаржені в касаційному порядку. Зі змісту зазначеної статті випливає, що вирок суду першої інстанції може бути оскаржений в касаційному порядку лише після апеляційного перегляду.
 
Суд наголошує, що відповідно до частини 1 статті 438 КПК підставами для скасування або зміни судового рішення судом касаційної інстанції є: істотне порушення вимог кримінального процесуального закону (стаття 412 КПК), неправильне застосування закону України про кримінальну відповідальність (стаття 413 КПК) чи невідповідність призначеного покарання тяжкості кримінального правопорушення та особі засудженого (стаття 414 КПК).
 
Посилаючись у касаційній скарзі на незаконність ухвали Кропивницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року захисник має вказати на конкретні порушення закону, що є підставами для скасування або зміни оскаржуваного судового рішення, і які, на її думку, були допущені апеляційним судом при винесенні судового рішення, навести зрозумілі аргументи в обґрунтування власної позиції.
 
Зазначені недоліки касаційної скарги позбавляють Суд можливості вирішити питання щодо можливості відкриття касаційного провадження за вказаною касаційною скаргою.
Відповідно до частини 1 статті 429 КПК суд касаційної інстанції, встановивши, що касаційну скаргу подано без додержання вимог, передбачених статтею 427 цього Кодексу, постановляє ухвалу про залишення касаційної скарги без руху, в якій зазначаються недоліки касаційної скарги і встановлюється строк, необхідний для їх усунення, що не може перевищувати п`ятнадцяти днів з дня отримання ухвали особою, яка подала касаційну скаргу.
 
Залишення касаційної скарги без руху не перешкоджає відкриттю касаційного провадження за умови усунення зазначених у цій ухвалі недоліків, якщо скарга надійде у межах строку, визначеного у статті 426 КПК, або не пізніше п`ятнадцятиденного строку з дня одержання копії ухвали про залишення касаційної скарги без руху (особа, яка подає касаційну скаргу, має підтвердити, що вона не пропустила цей строк при повторному зверненні до суду).
 
Верховний Суд звертає увагу, що особа, яка подає касаційну скаргу та якій надано строк на усунення її недоліків, може виправити їх шляхом складання нового тексту касаційної скарги, якщо зауваження колегії суддів стосувалися змістовної частини скарги, та/або шляхом подання додаткових документів, якщо всупереч вимогам КПК, вона не надала усіх документів, які мають подаватися разом з касаційною скаргою.
 
Керуючись частиною 1 статті 429 КПК, Верховний Суд 
 
постановив:
 
Залишити касаційну скаргу захисника засудженого ОСОБА_4 – адвоката ОСОБА_5 на ухвалу Кропивницького апеляційного суду від 23 січня 2020 року без руху і встановити йому п`ятнадцятиденний строк із дня отримання ухвали на усунення зазначених у ній недоліків.
 
У разі невиконання викладених в ухвалі вимог касаційну скаргу буде повернуто скаржникові.
 
Ухвала Суду остаточна й оскарженню не підлягає.
 
Судді: 
    ОСОБА_1 	    ОСОБА_2 	    ОСОБА_3