ТРЕТІЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД
П О С Т А Н О В А
і м е н е м  У к р а ї н и

05 лютого 2020 року 	м. Дніпро	справа № 280/4751/19	

Третій апеляційний адміністративний суд 
у складі колегії суддів: головуючого - судді  Кругового О.О. (доповідач),
                               суддів:  Прокопчук Т.С., Шлай А.В.,     
за участю секретаря судового засідання Іотової А.О., 
за участю:
                    представника позивача: Гордієвської С.В.,
                    представника відповідача: Воронкової Н.В..
          розглянувши у відкритому судовому засіданні  в місті Дніпро  апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Руслан-комплект» 
на рішення Запорізького окружного адміністративного суду   від 25 листопада 2019    року, (суддя суду першої інстанції Прасов О.О.), прийняте за правилами спрощеного провадження в м. Запоріжжя, повне судове рішення складено 28.11.2019 року, в адміністративній справі №280/4751/19 за позовом товариства з обмеженою відповідальністю «Руслан - комплект»  до  Головного управління ДПС у Дніпропетровській області   про визнання протиправним та  скасування податкового повідомлення - рішення, - 
в с т а н о в и в :
          27 вересня 2019 року товариство з обмеженою відповідальністю «Руслан-комплект» звернулось до суду з адміністративним позовом, в якому просило: визнати протиправним та скасувати податкове повідомлення – рішення Головного управління ДФС у Запорізькій області форми «ПС» від 13.09.2019 року №0000930505, яким нараховано суму штрафних (фінансових) санкцій (штрафу) у розмірі 95296.00 грн..
          В обґрунтування позову зазначено,  що контролюючий орган безпідставно застосував до позивача штраф за невиконання Запиту, оскільки  Запит складено з порушенням вимог п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України, зокрема, в ньому не зазначено щодо яких контрольованих операцій необхідно падати позивачу інформацію, не вказано детального переліку необхідних документів. З розрахунку штрафу, доданого до податкового повідомлення-рішення, що оскаржується, вбачається, що штраф розраховано з 03.07.2019. На думку позивача, даний строк визначено відповідачем помилково,  оскільки граничним строком для подання документації з трансфертного ціноутворення, якщо б Запит був би оформлено з дотриманням всіх вимог законодавства, є 03.07.2019 року, та штрафні санкції повинні були бути розраховані відповідачем починаючи з 04.07.2019 року. Крім того, з Розрахунку штрафу, видно, що податковим органом розраховано штрафні санкції наступним чином: за не виконання Запиту за звітний період 2016 рік нараховано штраф у сумі 41096,00 грн. (2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб); за не виконання Запиту за звітний період 2017 рік нараховано штраф у сумі 51200,00 грн. (2 прожиткового мінімуму для працездатних осіб). На думку позивача, встановивши під час перевірки вчинення позивачем одного правопорушення (у Висновку Акту перевірки зазначено, що перевіркою встановлено порушення ТОВ «Руслан-комплект»  п.39.4 ст.39 Податкового кодексу України щодо несвоєчасного подання документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій зазначених у запиті ДФС на 16 днів), контролюючим органом до позивача застосовано дві окремі штрафні санкції за два окремі податкові періоди, що не відповідає вимогам Закону. Позивач наголошує, що податковим органом був надісланий один Запит за період 2016-2017 років, відтак, нараховання двох окремих штрафних санкцій за два окремі податкові (звітні) періоди є протиправним. 
Рішенням Запорізького окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року в задоволенні адміністративного позову відмовлено.
Позивач не погодившись з рішенням суду звернувся з апеляційною скаргою, в якій посилаючись на порушення судом вимог норм матеріального та процесуального права просить оскаржуване рішення суду скасувати та прийняти нову постанову про задоволення позову.
Апеляційну скаргу фактично обґрунтовано доводами адміністративного позову.
Від відповідача на адресу суду надійшов відзив на апеляційну скаргу, в якому відповідач зазначає, що позивачем було надано інформацію стосовно контрольованих операцій із пропуском 30-ти денного строку, у зв`язку з чим, до підприємства правомірно в порядку та на умовах визначених законом, було застосовано штрафні (фінансові) санкції (штраф) на підставі п. 120.4 ст. 120 ПК України. 
Дослідивши матеріали справи та доводи апеляційної скарги, відзову на апеляційну скаргу, перевіривши правильність застосування судом першої інстанції при прийнятті оскаржуваного судового рішення норм матеріального та процесуального права, суд  вважає, що апеляційна скарга не підлягає  задоволенню за наступних підстав. 
          Судом першої інстанції встановлено та матеріалами справи підтверджено, що 29.05.2019 року ДФС України було складено запит №24559/6/99-99-14-07-02-15 та направлено його на адресу ТОВ «Руслан-комплект». 
          У запиті Державної фіскальної служби України від 29.05.2019 року за №24559/6/99-99-14-07-02-15 на адресу позивача зазначено: “… Державна фіскальна служба України відповідно до пп.39.4.4 п.39.4 ст.39, п.73.3 ст.73 Податкового кодексу України (надалі - Кодекс) звертається щодо подання документації з трансфертного ціноутворення про контрольовані операції, здійснені ТОВ «Руслан-Комплект» за 2016-2017 роки згідно з поданими звітами про контрольовані операції. Зміст документації, яка подається платником податків на запит ДФС, встановлено пп.39.4.6 п.39.4 ст.39 Кодексу. Звертаємо увагу на надання копій контрактів щодо зазначених вище операцій відповідно до пп.“д” пп.39.4.6 п.39.4 ст.39 Кодексу. Враховуючи вимоги підпунктів 39.4.4 та 39.4.7 п.39.4 ст.39 Кодексу, документація з трансфертного ціноутворення подається протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту до ГУ ДФС у Запорізькій області (просп.Соборний, буд.166, м.Запоріжжя, 69107). …”.
Вважаючи, що запит Державної фіскальної служби України від 29.05.2019 року не відповідає вимогам закону щодо свого змісту, позивач направив на адресу ДФС лист із вимогою роз`яснити, які саме документи необхідно надати на виконання запиту, зазначивши їх перелік.
19.07.2019 року позивач листом надав документацію щодо контрольованих операцій з трансфертного ціноутворення, здійснених у 2016 -2017 роках.
26.07.2019 ГУ ДФС у Запорізькій області видано Наказ за №2654 “Про проведення документальної позапланової невиїзної перевірки ТОВ «Руслан-Комплект» на підставі пп.20.1.4 п.20.1 ст.20, пп.75.1.2 п.75.1 ст.75, пп.78.1.2, пп.78.1.15 п.78.1 ст.78, ст.79 Податкового Кодексу України, у зв`язку з поданням 19.07.2019 документації з трансфертного ціноутворення на письмовий запит ДФС України від 29.05.2019 за №24559/6/99-99-14-07-02-15 з порушенням встановленого законом строку, наказую: 1.Провести документальну позапланову невиїзну перевірку ТОВ «Руслан-Комплект», код за ЄДРПОУ 34421440, з 12 серпня 2019 року тривалістю 1 робочий день. Перевірку провести з питання подання документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, здійснених у 2016 та 2017 роках, з порушенням вимог пункту 39.4 статті 39 Податкового Кодексу України. (а.с.45).
У період з 12.08.2019 по 12.08.2019 ГУ ДФС у Запорізькій області проведена документальна позапланова невиїзна перевірка ТОВ «Руслан-комплект» з питання подання документації з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, здійснених у звітних періодах 2016-2017 років, з порушенням п.39.4 ст.39 Податкового кодексу України, за результатами якої складено Акт №496/08-01-14-05/34421440 від 14.08.2019 (надалі – Акт перевірки №496/08-01-14-05/34421440 від 14.08.2019) (т.1, а.с.12-14).
Перевіркою встановлено порушення ТОВ «Руслан-комплект» пп. 39.4.4 п. 39.4 ст. 39 Податкового кодексу України від 02.12.2010 року №2755-УІ щодо несвоєчасного подання документації з трансферного ціноутворення щодо контрольованих операцій зазначених у запиті ДФС України на 16 календарних днів.
          На підставі висновків акту перевірки податковим органом прийнято податкове повідомлення – рішення №0000930505 від 13 вересня 2019 року, яким до ТОВ «Руслан-Комплект» застосовано штрафні (фінансові) санкції (штрафи) у розмірі 95296 грн.. 
          Не погодившись з податковим повідомленням – рішенням позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
          Вирішуючи спір між сторонами та відмовляючи у задоволенні позовних вимог суд першої інстанції виходив з того, що податковим органом обґрунтовано накладено на позивача штрафні (фінансові) санкції за порушення строків надання документації щодо трансферного ціноутворення на запит ДФС України.
          Суд апеляційної інстанції погоджується з такими висновками суду першої інстанції з огляду на наступне.
          У відповідності до пп. 39.4.3 п. 39.4 ст. 39 ПК України, платники податків, що здійснюють контрольовані операції, повинні складати та зберігати документацію з трансфертного ціноутворення за кожний звітний період.
Відповідно до пп. 39.4.4 п. 39.4 ст. 39 ПК України, на запит центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, платники податків протягом 30 календарних днів з дня отримання запиту подають документацію з трансфертного ціноутворення щодо контрольованих операцій, зазначених у запиті.
Документація з трансфертного ціноутворення подається платником податків до контролюючого органу, зазначеного у запиті.
Згідно з пп. 39.4.5 п. 39.4 ст. 39  ПК України, запит надсилається не раніше 1 жовтня року, що настає за календарним роком, в якому таку контрольовану операцію (операції) було здійснено. 
За приписами пп. 39.4.6 п. 39.4 ст. 39 ПК України, документація з трансфертного ціноутворення (сукупність документів або єдиний документ, складений у довільній формі) повинна містити таку інформацію: а) дані про особу (осіб), яка є стороною контрольованої операції, та про пов`язаних осіб платника податків (у звітному періоді, в якому здійснювалася контрольована операція, та на момент подання документації), а саме: контрагента (контрагентів) контрольованої операції; осіб, які безпосередньо (опосередковано) володіють корпоративними правами платника податків у розмірі 20 і більше відсотків; осіб, корпоративними правами яких у розмірі 20 і більше відсотків безпосередньо (опосередковано) володіє платник податків. Дані повинні бути такими, що дають змогу ідентифікувати таких пов`язаних осіб (включаючи найменування держав (територій), податковими резидентами яких є такі особи, код особи, встановлений у державі (країні) їх реєстрації) та розкривати інформацію щодо критеріїв визнання таких осіб пов`язаними; б) загальний опис діяльності групи компаній (включаючи материнську компанію та її дочірні підприємства), у тому числі організаційну структуру групи, опис господарської діяльності групи, політику трансфертного ціноутворення, інформацію про осіб, яким платник податків надає місцеві управлінські звіти (назва держави, на території якої такі особи утримують свої головні офіси); в) опис структури управління платника податків, схема його організаційної структури із зазначенням загальної кількості працюючих осіб та в розрізі окремих підрозділів платника податків станом на дату операції або на кінець звітного періоду; г) опис діяльності та стратегії ділової активності, що провадиться платником податків, зокрема, економічні умови діяльності, аналіз відповідних ринків товарів (робіт, послуг), на яких проводить свою діяльність платник податків, основні конкуренти; ґ) відомості про участь платника податків у реструктуризації бізнесу або передачі нематеріальних активів у звітному або попередньому році з поясненням аспектів цих операцій, що вплинули або впливають на діяльність платника податків; д) опис контрольованої операції та копії відповідних договорів (контрактів); е) опис товарів (робіт, послуг), включаючи фізичні характеристики, якість і репутацію на ринку, країну походження і виробника, наявність товарного знаку та іншу інформацію, пов`язану з якісними характеристиками товару (роботи, послуги); є) відомості про фактично проведені розрахунки у контрольованій операції (сума та валюта платежів, дата, платіжні документи); ж) чинники, які вплинули на формування та встановлення ціни, зокрема бізнес-стратегії сторін операції (за наявності), які істотно впливають на ціни товарів (робіт, послуг); з) функціональний аналіз контрольованої операції: відомості про функції осіб, що є сторонами (беруть участь) у контрольованій операції, про використані ними активи, пов`язані з такою контрольованою операцією, та економічні (комерційні) ризики, які такі особи враховували під час здійснення контрольованої операції; и) економічний та порівняльний аналіз: суму отриманих доходів (прибутку) та/або суму понесених витрат (збитку) внаслідок здійснення контрольованої операції, рівень рентабельності; обґрунтування вибору методу, який застосовано для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки", фінансового показника згідно з  підпунктом 39.3.2.5  підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті та сторони, що досліджувалася згідно з  підпунктом 39.3.2.7  підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті; обґрунтування вибору та інформація про зіставні операції (зіставних осіб) і джерела інформації, які використовувалися для аналізу; обґрунтування використання під час визначення діапазону рентабельності відповідно до  підпункту 39.3.2.8  підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті інформації за декілька податкових періодів (років) та розрахунок середньозваженого значення показника рентабельності; розрахунок діапазону цін (рентабельності); опис та розрахунок проведених коригувань згідно з  підпунктом 39.2.2.1  підпункту 39.2.2 пункту 39.2 цієї статті. Фінансові показники, що використовувалися під час розрахунку показників рентабельності контрольованої операції, мають бути підтверджені даними бухгалтерського обліку та фінансової звітності сторони контрольованої операції, що досліджувалася згідно з  підпунктом 39.3.2.7  підпункту 39.3.2 пункту 39.3 цієї статті. У разі якщо стороною контрольованої операції здійснюється постачання (продаж) товарів, робіт, послуг, інших предметів за контрольованими операціями декільком особам, і для цілей встановлення відповідності умов контрольованих операцій принципу "витягнутої руки" здійснюється порівняння показника рентабельності такого постачальника, документація має містити опис алгоритму розподілу витрат постачальника, понесених для здійснення таких операцій, які враховуються під час розрахунку показника рентабельності. Такий опис має містити інформацію про економічне обґрунтування вибору алгоритму розподілу витрат, методику його застосування, а також фактичний розрахунок, здійснений відповідно до обраної методики; і) відомості про проведене платником податку самостійне пропорційне коригування податкової бази та сум податку відповідно до  підпунктів 39.5.4  і  39.5.5  пункту 39.5 цієї статті (у разі його проведення).
У відповідності до пп. 39.4.7 п. 39.4 ст. 39 ПК України, документація з трансфертного ціноутворення подається платником податків до контролюючого органу, зазначеного у запиті центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику.
Згідно з приписами пп. 39.4.8 п. 39.4 ст. 39 ПК України, у разі коли подана платником податків документація з трансфертного ціноутворення не містить інформацію в обсязі, зазначеному в  підпункті 39.4.6  цього пункту, або належного обґрунтування відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки", центральний орган виконавчої влади, що реалізує державну податкову і митну політику, надсилає такому платнику податків запит з вимогою додатково подати протягом 30 календарних днів з моменту його отримання інформацію відповідно до підпункту 39.4.6 цього пункту та/або обґрунтування відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки".
Зазначена додаткова інформація або обґрунтування відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" є невід`ємною частиною документації з трансфертного ціноутворення.
Згідно з пп. 39.5.1.1 п. 39.5 ст. 39 ПК України,  моніторинг умов контрольованих операцій здійснюється шляхом аналізу звітів про контрольовані операції, документації з трансфертного ціноутворення, отриманих, зокрема, на підставі запитів, надісланих відповідно до  підпунктів 39.4.4  та  39.4.8  пункту 39.4 цієї статті, будь-яких інших інформаційних джерел, та шляхом отримання податкової інформації відповідно до  статті 73  цього Кодексу.
Згідно з п.73.3 ст.73 Податкового кодексу контролюючі органи мають право звернутися до платників податків та інших суб`єктів інформаційних відносин із письмовим запитом про подання інформації (вичерпний перелік та підстави надання якої встановлено законом), необхідної для виконання покладених на контролюючі органи функцій, завдань, та її документального підтвердження. Такий запит підписується керівником (його заступником або уповноваженою особою) контролюючого органу і повинен містити: 1) підстави для надіслання запиту відповідно до цього пункту, із зазначенням інформації, яка це підтверджує; 2) перелік інформації, яка запитується, та перелік документів, які пропонується надати; 3) печатку контролюючого органу. Письмовий запит про подання інформації надсилається платнику податків або іншим суб`єктам інформаційних відносин за наявності хоча б однієї з таких підстав: 1) за результатами аналізу податкової інформації, отриманої в установленому законом порядку, виявлено факти, які свідчать про порушення платником податків податкового, валютного законодавства, законодавства у сфері запобігання та протидії легалізації (відмиванню) доходів, одержаних злочинним шляхом, або фінансуванню тероризму та іншого законодавства, контроль за дотриманням якого покладено на контролюючі органи; 2) для визначення відповідності умов контрольованої операції принципу "витягнутої руки" під час здійснення податкового контролю за трансфертним ціноутворенням відповідно до статті 39 цього Кодексу та/або для визначення рівня звичайних цін у випадках, визначених цим Кодексом; 3) виявлено недостовірність даних, що містяться у податкових деклараціях, поданих платником податків; 4) щодо платника податків подано скаргу про ненадання таким платником податків: податкової накладної покупцю або про допущення продавцем товарів/послуг помилок при зазначенні обов`язкових реквізитів податкової накладної, передбачених пунктом 201.1 статті 201 цього Кодексу, та/або порушення продавцем/покупцем граничних термінів реєстрації в Єдиному реєстрі податкових накладних податкової накладної та/або розрахунку коригування; акцизної накладної покупцю або про порушення порядку заповнення та/або порядку реєстрації акцизної накладної; 5) у разі проведення зустрічної звірки; 6) в інших випадках, визначених цим Кодексом. Запит вважається належним чином врученим, якщо його надіслано у порядку, визначеному статтею 42 цього Кодексу. Платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, та її документальне підтвердження (крім проведення зустрічної звірки) протягом 15 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту (якщо інше не передбачено цим Кодексом). У разі проведення зустрічної звірки платники податків та інші суб`єкти інформаційних відносин зобов`язані подавати інформацію, визначену в запиті контролюючого органу, протягом 10 робочих днів з дня, наступного за днем отримання запиту. Документальне підтвердження цієї інформації на вимогу контролюючого органу може бути надано в електронному або паперовому вигляді на вибір платника податків. У разі якщо запит складено з порушенням вимог, визначених абзацами першим - п`ятим цього пункту, платник податків звільняється від обов`язку надавати відповідь на такий запит. Інформація на запит контролюючого органу надається Національним банком України, іншими банками безоплатно у порядку і обсягах, встановлених Законом України "Про банки і банківську діяльність". Порядок отримання інформації контролюючими органами за їх письмовим запитом визначається Кабінетом Міністрів України.
          У відповідності до абз. 3 п. 120.4 ст. 120 ПК України,  несвоєчасне подання платником податків звіту про контрольовані операції та/або документації з трансфертного ціноутворення або несвоєчасне декларування контрольованих операцій у поданому звіті відповідно до вимог  пункту 39.4  статті 39 цього Кодексу тягне за собою накладення штрафу (штрафів) у розмірі: двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року, за кожний календарний день несвоєчасного подання документації з трансфертного ціноутворення, визначеної  підпунктами 39.4.6  та  39.4.8  пункту 39.4 статті 39 цього Кодексу, але не більше 200 розмірів прожиткового мінімуму для працездатної особи, встановленого законом на 1 січня податкового (звітного) року.
          Встановлені обставини справи свідчать, що 03.06.2019 року позивач отримав запит Державної фіскальної служби України від 29.05.2019 за №24559/6/99-99-14-07-02-15. За наслідками дослідження запиту ДФС суд апеляційної інстанції дійшов висновку, що останній відповідає вимогам Закону щодо своєї форми та змісту, містить перелік операцій з трансфертного ціноутворення, по яким підприємству необхідно було подати документацію, а також підстави надіслання запиту, печатку органу, підпис посадової особи.
          Отже, у платника з 03.06.2019 року виник обов`язок протягом 30-ти днів, з дня отримання запит, надіслати до  ДФС України документацію з трансфертного ціноутворення, а доводи позивача з приводу невідповідності запиту вимогам Закону, є необґрунтованими та такими, що спростовуються матеріалами справи.
          Встановлені обставини справи свідчать, що документацію стосовно трансфертного ціноутворення по контрольованим операціям за 2016-2017 роки позивачем на запит контролюючого органу надано лише 19.07.2019 року, тобто з пропуском 30-ти денного строку на 16 днів. 
          Таким чином, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що у відповідача були достатні підстави для застосування до ТОВ «Руслан-комплект»  штрафних (фінансових) санкцій (штрафів) за порушення строку надання документації з трансфертного ціноутворення.
          Як видно з матеріалів справи, відповідачем розраховано штрафні санкції за порушення строків надання документації з трансфертного ціноутворення наступним чином: 95296.00 = 1378 грн. х 2 х 16 =44096 грн. + 1600 грн. х 2=51200 грн..
          Тобто, розмір штрафних санкцій обраховано виходячи з розміру прожиткового мінімуму на кожний звітний податковий рік у подвійному розмірі з урахуванням кількості календарних днів пропуску строку подання документації.
          Позивач вважає такий розрахунок розміру штрафних (фінансових) санкцій протиправним, та зазначає, що згідно акту перевірки податковим органом встановлено одне порушення, а згідно  розрахунку до податкового повідомлення – рішення, до позивача фактично застосовано дві окремі санкції, що є порушення п. 116.2 ст. 116 ПК України.
          Суд апеляційної інстанції вважає такі доводи позивача необґрунтованими з огляду на наступне.
          У відповідності до пп. 39.4.3 п. 39.4 ст. 39 ПК України, платник податків зобов`язаний зберігати документацію з трансферного ціноутворення за кожен звітний період.
          Згідно з пп. 39.4.1 п. 39.4 ст. 39 ПК України, для цілей податкового контролю за трансфертним ціноутворенням звітним періодом є календарний рік.
          Пунктом 120.4 ст. 120 ПК України також визначено, що штрафні санкції за несвоєчасне подання документації з трансферного ціноутворення розраховуються окремо виходячи з двох розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня податкового (звітного) року, за кожний календарний день несвоєчасного подання документації з трансфертного ціноутворення. 
          Тобто, приписи ПК України однозначно визначають, що базою нарахування штрафних санкцій за порушення строку надання документації з трансфертного ціноутворення є розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб  станом на 1 січня звітного (податкового) періоду.
          Оскільки позивачем не надано своєчасно документацію з трансфертного ціноутворення на запит контролюючого органу за період 2016 та 2017 років, податковим органом правомірно обраховано штрафні санкції виходячи з розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб у двократному розмірі станом на 01 січня  за відповідні звітні (податкові) періоди. 
При цьому, суд апеляційної інстанції зазначає, що податковим органом було застосовано один вид штрафної (фінансової) санкції (штрафу), передбаченої цим Кодексом, а саме п. 120.4 ст. 120 ПК України, тобто в даному випадку не відбулось порушень приписів ст. 116 ПК України. 
          Доводи позивача з приводу того, що податковим органом неправильно визначено кількість календарних днів прострочення платником подання документації з трансфертного ціноутворення на запит контролюючого органу суд апеляційної інстанції вважає необґрунтованими, оскільки  згідно приписів пп. 39.4.8 п. 39.4 ст. 39 ПК України 30-ти денний строк на подання інформації щодо трансфертного ціноутворення розпочинає свій перебіг з моменту отримання запиту, відтак з урахуванням дати отримання позивачем запиту контролюючого органу 03.06.2019 року – строк в 30 календарних днів сплинув саме 02.07.2019 року, а з урахуванням дати виконання запиту – 19.07.2019 року – строк прострочення надання документів з трансфертного ціноутворення становить саме 16 днів.
           З урахуванням вищевикладеного, суд апеляційної інстанції приходить до висновку, що рішення суду першої інстанції є законним та обґрунтованим,  доводи апеляційної скарги не спростовують висновків суду, тому підстави для його зміни або скасування – відсутні.
          Керуючись ст. 243, ст. 308, ст. 310, ст. 315, ст. 316, ст. 321, ст. 325 КАС України, суд, -
п о с т а н о в и в :
          Апеляційну скаргу товариства з обмеженою відповідальністю «Руслан-комплект» - залишити без задоволення.
          Рішення Запорізького окружного адміністративного суду від 25 листопада 2019 року в адміністративній справі №280/4751/19 – залишити без змін.
                    Постанова набирає законної сили з моменту прийняття та оскарженню в касаційному порядку не підлягає у відповідності до ч. 5 ст. 328 КАС України.
                    Постанова в повному обсязі складена 05.02.2020 року.

Головуючий - суддя                                                                      О.О. Круговий 

                               суддя                                                                      Т.С. Прокопчук 

                               суддя                                                                      А.В. Шлай