Ухвала
24 грудня 2019 року
м. Київ
справа № 676/549/17
провадження № 61-10371ск19
Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду Карпенко С. О., вирішуючи питання про відкриття касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 березня 2019 року, прийняту за результатами розгляду апеляційної скарги ОСОБА_1 на ухвалу Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 2 жовтня 2018 року про відмову у перегляді за нововиявленими обставинами рішення Кам`янець-Подільського міськрайонного суду Хмельницької області від 21 квітня 2016 року у справі за позовом ОСОБА_1 до ОСОБА_2 про відшкодування моральної шкоди, 
ВСТАНОВИВ:
21 травня 2019 року подана до Верховного Суду касаційна скарга ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 березня 2019 року, повний текст якої складено 20 березня 2019 року.
Ухвалою Верховного Суду від 5 червня 2019 року відмовлено ОСОБА_1 у задоволенні клопотання про звільнення від сплати судового збору за подання касаційної скарги, касаційну скаргу залишено без руху та надано заявнику десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення зазначених у ній недоліків касаційної скарги. ОСОБА_1 необхідно було подати до суду касаційної інстанції докази, що підтверджують поважність причин пропуску строку касаційного оскарження, уточнену касаційну скаргу, оформлену у відповідності до вимог 392 ЦПК України, та копії скарги і доданих до неї матеріалів відповідно до кількості учасників справи, документ про сплату судового збору у розмірі 384,20 грн.
Копію ухвали суду від 5 червня 2019 року ОСОБА_1 отримано 15 липня 2019 року, що підтверджується рекомендованим повідомленням про вручення поштового відправлення.
Особа, яка подає касаційну скаргу, повинна вчиняти усі можливі та залежні від неї дії для виконання процесуального обов`язку дотримання вимог процесуального закону стосовно форми і змісту касаційної скарги, у тому числі щодо доведення поважності причин пропуску строку на касаційне оскарження. 
Учасники судового процесу та їхні представники повинні добросовісно користуватися процесуальними правами; зловживання процесуальними правами не допускається (стаття 44 ЦПК України).
Вирішуючи питання про поновлення пропущеного строку на касаційне оскарження, суд має виходити з того, що підстави пропуску строків можуть бути визнані поважними лише у тому випадку, якщо таке недотримання строків касаційного оскарження було зумовлене діями (бездіяльністю) суду апеляційної інстанції, а так само наявністю інших об'єктивних перешкод, що безумовно перешкоджали своєчасному зверненню з такою скаргою.
Безпідставне поновлення строку на оскарження судового рішення, що набрало законної сили, може бути визнано порушенням права на справедливий судовий розгляд, гарантованого пунктом 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод, зокрема, в аспекті дотримання принципу правової визначеності, який включає принцип остаточності судового рішення.
Відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України суддя-доповідач відмовляє у відкритті касаційного провадження у справі, якщо скаржником в строк, визначений судом, не подано заяву про поновлення строку на касаційне оскарження або наведені підстави для поновлення строку на касаційне оскарження, визнанні судом неповажними. 
Європейський суд з прав людини зазначив, що праву особи на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку кореспондує обов`язок добросовісно користуватися наданими законом процесуальними правами, утримуватись від дій, що зумовлюють затягування судового процесу, заявник зобов`язаний демонструвати готовність брати участь на всіх етапах розгляду, що стосуються його безпосередньо та вживати надані процесуальним законом заходи для скорочення періоду судового провадження (рішення Європейського суду з прав людини від 7 липня 1989 року у справі Юніон Еліментарія Сандерс проти Іспанії, № 11681/85, § 35).
Європейський суд з прав людини зауважив, що норми, які регулюють строки подачі скарг, безсумнівно, спрямовані на забезпечення належного здійснення правосуддя і юридичної визначеності. Зацікавлені особи мають розраховувати на те, що ці норми будуть застосовані (рішення Європейського суду з прав людини від 21 грудня 2010 року у справі Перетяка і Шереметьєв проти України, № 17160/06 та № 35548/06, § 34,).
На виконання вимог ухвали Верховного Суду від 5 червня 2019 року доказів, що підтверджують поважність причин пропуску строку на касаційне оскарження, ОСОБА_1 не подано, що відповідно до пункту 4 частини другої статті 394 ЦПК України є підставою для відмови у відкритті касаційного провадження. 
Керуючись статтею 394 ЦПК України, Верховний Суд у складі судді Касаційного цивільного суду
УХВАЛИВ:
Відмовити у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою ОСОБА_1 на постанову Хмельницького апеляційного суду від 20 березня 2019 року.
Копію ухвали та додані до скарги матеріали направити особі, яка подала касаційну скаргу.
Ухвала оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                                     С. О. Карпенко