УХВАЛА

20 січня 2020 року
м. Київ
справа №440/1006/19
адміністративне провадження №К/9901/2050/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Тацій Л.В., перевіривши касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2019 у справі №440/1006/19 за позовом Товариства з обмеженою відповідальністю "Кліар Енерджі-Кременчук" до Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області, Державної архітектурно-будівельної інспекції України про визнання протиправними та скасування рішень, - 
в с т а н о в и в:
Рішенням Полтавського окружного адміністративного суду від 30 липня 2019 року, залишеним без змін постановою Другого апеляційного адміністративного суду від 20  грудня 2019 року, позов задоволено.
Визнано протиправним та скасовано припис Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності, будівельних норм, державних стандартів і правил від 27.02.2019 №30.
Визнано протиправною та скасовано постанову Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області про накладення штрафу за правопорушення у сфері містобудівної діяльності від 14.03.2019 №П-7-19ю/1016-7.3.
Визнано протиправним та скасовано наказ Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області "Про скасування реєстрації повідомлення про початок виконання будівельних робіт та декларації про готовність до експлуатації об`єкта" від 04.03.2019 №11.
14 січня 2019 року Департамент Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області направив касаційну скаргу на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2019 у справі №440/1006/19.
Подана касаційна скарга не відповідає вимогам статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) та підлягає залишенню без руху.
Відповідно до частини четвертої статті 330 КАС України до касаційної скарги додається документ про сплату судового збору.
Скаржником до касаційної скарги не додано документа про сплату судового збору.
Правові засади справляння судового збору, платників, об`єкти та розміри ставок судового збору, порядок сплати, звільнення від сплати та повернення судового збору встановлено Законом України від 08 липня 2011 року № 3674-VI «Про судовий збір».
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» (в редакції, чинній на час звернення позивача до суду) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано юридичною особою, розмір судового збору складав 1,5 відсотка ціни позову, але не менше 1 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб і не більше 10  розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
За подання до адміністративного суду адміністративного позову немайнового характеру, який подано юридичною особою, розмір судового збору складає 1 розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Частиною 1 ст. 4 Закону України «Про судовий збір» передбачено, що судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Позов подано до суду в 2019 році.
Відповідно до Закону України «Про Державний бюджет України на 2019 рік» станом на 01 січня 2019 року розмір прожиткового мінімуму для працездатних осіб становить 1921 грн.
Згідно із підпунктом 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України «Про судовий збір» за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду розмір судового збору складає 200 % ставки, що підлягає сплаті при поданні позовної заяви.
Позов містить одну майнову вимогу про скасування постанови, якою застосовані штрафні санкції в розмірі 710770,00 грн. та дві вимоги немайнового характеру.
Отже, розмір судового збору за подання касаційної скарги складає 29007,10 грн ((710770*1,5%) + (1921х2)х200%).
Реквізити для сплати судового збору:
Отримувач коштів: УК у Печер. р-ні/Печерс. р-н/22030102
Код отримувача: (код за ЄДРПОУ) 38004897
Банк отримувача: Казначейство України (ЕАП)
Номер рахунку отримувача (стандарт IBAN): UA288999980313151207000026007
Код класифікації доходів бюджету: 22030102
Найменування податку, збору, платежу: Судовий збір (Верховний Суд, 055)
Призначення платежу: *;101;__________(код клієнта за ЄДРПОУ для юридичних осіб (доповнюється зліва нулями до восьми цифр, якщо значущих цифр менше 8), реєстраційний номер облікової картки платника податків - фізичної особи (завжди має 10 цифр) або серія та номер паспорта громадянина України, в разі якщо платник через свої релігійні переконання відмовився від прийняття реєстраційного номера облікової картки платника податків та повідомив про це відповідний орган Міністерства доходів і зборів України і має відповідну відмітку у паспорті);Судовий збір, за позовом ___________ (ПІБ чи назва установи, організації позивача), ВЕРХОВНИЙ СУД (назва відповідного касаційного суду, де розглядається справа, або Велика Палата Верховного Суду), номер справи, у якій сплачується судовий збір.
Крім того, касаційна скарга від імені Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області подана за підписом представника Ричинди Вікторії Володимирівни. 
На підтвердження повноважень представника до касаційної скарги надано копію довіреності від 09.01.2020 за №40-704-10/195-20, якою в.о Голови Державної архітектурно - будівельної інспекції України (Держархбудінспекції) Костенко Олена Ігорівна уповноважує головного спеціаліста -юрисконсульта сектору правової роботи Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області Ричинду Вікторію Володимирівну представляти інтереси Держархбудінспекції у місцевих судах, апеляційних судах, Верховному Суді під час розгляду справ Держархбудінспекції, її посадових осіб та територіальних органів - структурних підрозділів апарату. 
Таким чином, касаційна скарга від імені Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області - суб`єкта владних повноважень подана до Верховного Суду 14.01.2020 представником, на підтвердження повноважень якого надано копію довіреності. 
Відповідно до підпункту 19 пункту 1 розділу VII "Перехідні положення" КАС України, у редакції Закону України від 03 жовтня 2017 року № 2147-VIII "Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів", положення цього Кодексу застосовуються з урахуванням підпункту 11 пункту 16-1 розділу XV "Перехідні положення" Конституції України.
30 вересня 2016 року набрав чинності Закон України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" від 02 червня 2016 року №1401-VIII.
Підпунктом 11 пункту 16-1 "Перехідні положення" Конституції України передбачено, що з 01 січня 2017 року у Верховному Суді та судах касаційної інстанції представництво відповідно до пункту 3 частини першої статті 131-1 та статті 131-2 цієї Конституції здійснюється виключно прокурорами або адвокатами.
Представництво органів державної влади та органів місцевого самоврядування в судах виключно прокурорами або адвокатами здійснюється з 01 січня 2020 року.
Представництво в суді у провадженнях, розпочатих до набрання чинності Законом України "Про внесення змін до Конституції України (щодо правосуддя)" здійснюється за правилами, які діяли до набрання ним чинності, - до ухвалення у відповідних справах остаточних судових рішень, які не підлягають оскарженню.
Згідно з інформацією з Єдиного державного реєстру судових рішень провадження у вказаній вище справі відкрито у березні 2019 року.
У Єдиному реєстрі адвокатів України відсутні відомості про те, що ОСОБА_1 має статус адвоката і такого документа до касаційної скарги не додано.
Таким чином, до апеляційної скарги не надано належних доказів того, що особа, яка підписала касаційну скаргу, має повноваження представника.
Відповідно до ч. 1, 3 ст. 55 КАС України (в редакції, чинній станом на дату звернення з касаційною скаргою) сторона, третя особа в адміністративній справі, а також особа, якій законом надано право звертатися до суду в інтересах іншої особи, може брати участь у судовому процесі особисто (самопредставництво) та (або) через представника. Юридична особа незалежно від порядку її створення, суб`єкт владних повноважень, який не є юридичною особою, беруть участь у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) (самопредставництво юридичної особи, суб`єкта владних повноважень), або через представника.
Отже, законодавець розмежував поняття «самопредставництво» та «представницво інтересів», які, відповідно, передбачають участь, зокрема, юридичної особи незалежно від порядку її створення, суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою, у справі через свого керівника, члена виконавчого органу, іншу особу, уповноважену діяти від її (його) імені відповідно до закону, статуту, положення, трудового договору (контракту) та через представника. 
Суд звертає увагу, що представником, в силу приписів ст. 131-1, 131-2 Конституції України, може бути виключно прокурор або адвокат. 
Виходячи з положень ч. 3 ст. 55 КАС України самопредставництво юридичної особи незалежно від порядку її створення, суб`єкта владних повноважень, який не є юридичною особою у справі може здійснюватись визначеним у цій нормі процесуального законодавства колом осіб. 
Таким чином, у разі здійснення самопредставництва, повноваження особи, яка підписує касаційну скаргу, мають бути підтверджені, зокрема: статутом, положенням, трудовим договором (контрактом), відомостями про займану посаду.
До касаційної скарги не надано доказів того, що Ричинда В.В., яка підписала скаргу, має статус адвоката, ордеру або договору та не надано доказів наявності у неї повноважень на самопредставництво Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області.
З урахуванням викладеного, заявник касаційної скарги повинен виправити її недоліки протягом десяти днів з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху шляхом надання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору та доказів на підтвердження повноваження особи, яка підписала скаргу на представництво або самопредставництво.
У випадку не усунення недоліків касаційної скарги остання може бути повернута скаржнику відповідно до пункту 1 частини четвертої статті 169 та частини другої статті 332 КАС України. 
Керуючись ст. 131-1, 131-2 Конституції України, ст. 169, 330, 332 КАС України, суд,-
у х в а л и в :
Касаційну скаргу Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області на рішення Полтавського окружного адміністративного суду від 30.07.2019 та постанову Другого апеляційного адміністративного суду від 20.10.2019 у справі №440/1006/19 - залишити без руху.
Встановити скаржнику строк у десять днів з дня вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків касаційної скарги шляхом надання до суду касаційної інстанції документа про сплату судового збору та доказів на підтвердження повноваження особи, яка підписала скаргу на представництво або самопредставництво Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області.
Роз`яснити, що у разі невиконання вимог цієї ухвали в установлений судом строк касаційна скарга разом із доданими до неї матеріалами буде повернута.
Надіслати Департаменту Державної архітектурно-будівельної інспекції у Полтавській області копію ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання, є остаточною та оскарженню не підлягає.
Суддя                                                                                                              Л.В. Тацій