Ухвала
 
06 лютого 2020 року
м. Київ
 
справа № 161/547/19
провадження № 61-201ск20 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду: Крата В. І. (суддя-доповідач), Дундар І. О., Краснощокова Є. В.,
 
розглянув заяву закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» про відвід суддів Крата В. І., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. у справі за позовом закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» до приватного виконавця виконавчого округу Волинської області Шульженка Ігоря Сергійовича, державного підприємства «Сетам», товариства з обмеженою відповідальністю «ОТП Факторинг Україна», публічного акціонерного товариства «ОТП Банк», ОСОБА_1 про визнання електронних торгів у виконавчому провадженні недійсними, скасування свідоцтв про право власності, 
 
ВСТАНОВИВ:
 
28 грудня 2019 року ЗАТ «Волинь-Лада» засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Волинського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року.
 
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу призначено судді-доповідачеві Крату В. І. Судді, які входять до складу колегії: Дундар І. О., Краснощоков Є. В.
 
22 січня 2020 року ЗАТ «Волинь-Лада» засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на ухвалу Волинського апеляційного суду від 17 січня 2020 року.
 
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу призначено судді-доповідачеві Крату В. І. Судді, які входять до складу колегії: Дундар І. О., Краснощоков Є. В.
 
23 січня 2020 року ЗАТ «Волинь-Лада» засобами поштового зв`язку подало до Верховного Суду касаційну скаргу на постанову Волинського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року.
 
Протоколом автоматизованого розподілу судової справи між суддями справу призначено судді-доповідачеві Крату В. І. Судді, які входять до складу колегії: Дундар І. О., Краснощоков Є. В.
 
Ухвалою Верховного Суду від 29 січня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» (далі - ЗАТ «Волинь-Лада») на ухвалу Волинського апеляційного суду від 26 грудня 2019 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» (далі - ЗАТ «Волинь-Лада») на ухвалу Волинського апеляційного суду від 17 січня 2020 року.
 
Ухвалою Верховного Суду від 30 січня 2020 року відмовлено у відкритті касаційного провадження за касаційною скаргою закритого акціонерного товариства «Волинь-Лада» (далі - ЗАТ «Волинь-Лада») на постанову Волинського апеляційного суду від 18 грудня 2019 року.
 
03 лютого 2020 року засобами поштового зв`язку ЗАТ «Волинь-Лада» подало заяви про відвід суддів Крата В. І., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. та заяву про внесення виправлень в ухвалу Верховного Суду від 30 січня 2020 року.
 
Заяви ЗАТ «Волинь-Лада» про відвід суддів Крата В. І., Дундар І. О., Краснощокова Є. В. мотивовані тим, що було порушено порядок визначення судді для розгляду указаної касаційної скарги у справі № 161/547/19, що є підставою для відводу (самовідводу) судді згідно пункту 4 частини першої статті 36 ЦПК України. ЗАТ «Волинь-Лада» зазначає, що відповідач у справі ОСОБА_1 29 січня 2020 року під час перебування на території ЗАТ «Волинь-Лада» зазначив, що судовий спір вичерпано та повідомив, що має кума, який працює суддею Верховного Суду та є ініціатором запровадження доктрини заборони суперечливої поведінки. ЗАТ «Волинь-Лада» указує, що згідно інформації з мережі інтернет ініціатором указаної доктрини є суддя ОСОБА_3. Окрім цього, за участі рідного брата відповідача у справі ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у Верховному Суді знаходиться справа щодо набуття останнім майна, яке раніше належало ЗАТ «Стохід», а спір у справі виник у зв`язку із юридичним оформленням за ЗАТ «Стохід» права власності нежитлового приміщення, набутого у 2002 році, в час коли суддя ОСОБА_3 обіймав посаду юриста підприємства, про що свідчать матеріали суддівського досьє. Також ЗАТ «Волинь-Лада» зазначає про те, що за інформацією мешканців Любешівщини, суддя ОСОБА_3 перебуває у приятельських відносинах із сімейством ОСОБА_1 та «кумує» із відповідачем у справі. ЗАТ «Волинь-Лада» вважає достатнім стверджувати про наявність обставин побічного інтересу у судді ОСОБА_3 у результаті розгляду справи № 161/547/19 на користь ОСОБА_1 , що на підставі пункту 3 частини першої статті 36 ЦПК України є підставою для відводу судді.
 
Заява ЗАТ «Волинь-Лада» про відвід судді ОСОБА_3від розгляду заяви про внесення виправлень в ухвалу Верховного Суду від 30 січня 2020 року мотивована тим, що указана ухвала містить описки, які необхідно виправити. Окрім цього, у заяві ЗАТ «Волинь-Лада» зазначає, що відповідач у справі ОСОБА_1 29 січня 2020 року під час перебування на території ЗАТ «Волинь-Лада» зазначив, що судовий спір вичерпано та повідомив, що має кума, який працює суддею Верховного Суду та є ініціатором запровадження доктрини заборони суперечливої поведінки. ЗАТ «Волинь-Лада» указує, що згідно інформації з мережі інтернет ініціатором указаної доктрини є суддя ОСОБА_3. Окрім цього, за участі рідного брата відповідача у справі ОСОБА_1 - ОСОБА_2 у Верховному Суді знаходиться справа щодо набуття останнім майна, яке раніше належало ЗАТ «Стохід», а спір у справі виник у зв`язку із юридичним оформленням за ЗАТ «Стохід» права власності нежитлового приміщення, набутого у 2002 році, в час коли суддя ОСОБА_3. обіймав посаду юриста підприємства, про що свідчать матеріали суддівського досьє. Також ЗАТ «Волинь-Лада» зазначає про те, що за інформацією мешканців Любешівщини, суддя ОСОБА_3. перебуває у приятельських відносинах із сімейством ОСОБА_1 та «кумує» із відповідачем у справі. ЗАТ «Волинь-Лада» вважає достатнім стверджувати про наявність обставин побічного інтересу у судді ОСОБА_3 у результаті розгляду справи № 161/547/19 на користь ОСОБА_1 , що на підставі пункту 3 частини першої статті 36 ЦПК України є підставою для відводу судді. Ураховуючи положення Бангалорських принципів поведінки суддів, а також позицію Європейського суду з прав людини про те, що правосуддя має бути не тільки об`єктивно незалежним і неупередженим, але і виглядати так, ЗАТ «Волинь-Лада» указує, що за наявності указаних нею у заявах про відвід обставин, участь судді ОСОБА_3 у цій справі може викликати сумнів в учасників провадження в його незаінтересованості, неупередженості та об`єктивності.
 
У частині першій статті 36 ЦПК України передбачено, що суддя не може розглядати справу і підлягає відводу (самовідводу), якщо: він є членом сім`ї або близьким родичем (чоловік, дружина, батько, мати, вітчим, мачуха, син, дочка, пасинок, падчерка, брат, сестра, дід, баба, внук, внучка, усиновлювач чи усиновлений, опікун чи піклувальник, член сім`ї або близький родич цих осіб) сторони або інших учасників судового процесу, або осіб, які надавали стороні або іншим учасникам справи правничу допомогу у цій справі, або іншого судді, який входить до складу суду, що розглядає чи розглядав справу; 2) він брав участь у справі як свідок, експерт, спеціаліст, перекладач, представник, адвокат, секретар судового засідання або надавав стороні чи іншим учасникам справи правничу допомогу в цій чи іншій справі; 3) він прямо чи побічно заінтересований у результаті розгляду справи; 4) було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; 5) є інші обставини, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності судді.
 
Європейський суд з прав людини вказав, що наявність безсторонності відповідно до пункту першого статті 6 Конвенції повинна визначатися за суб`єктивним та об`єктивним критеріями. Відповідно до суб`єктивного критерію беруться до уваги особисті переконання та поведінка окремого судді, тобто чи виявляв суддя упередженість або безсторонність у даній справі. Відповідно до об`єктивного критерію визначається, серед інших аспектів, чи забезпечував суд як такий та його склад відсутність будь-яких сумнівів у його безсторонності. Стосовно суб`єктивного критерію, особиста безсторонність суду презюмується, поки не надано доказів протилежного. Стосовно об`єктивного критерію, то це означає, що при вирішенні того, чи є у цій справі обґрунтовані причини побоюватися, що певний суддя був небезсторонній, позиція заінтересованої особи є важливою, але не вирішальною. Вирішальним же є те, чи можна вважати такі побоювання об`єктивно обґрунтованими (BELUKHA v. UKRAINE, N 33949/02, § 49 - 52, ЄСПЛ, від 09 листопада 2006 року).
 
Аналіз заяви про відвід суддів Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду свідчить, що доводи ЗАТ «Волинь-Лада» обґрунтовані виключно припущеннями та не підтверджені будь-якими доказами і не свідчать про: те, що було порушено порядок визначення судді для розгляду справи; існування об`єктивно обґрунтованих обставин, що викликають сумнів в неупередженості або об`єктивності суддів; те, що суддя-доповідач Крат В. І. та судді, які входять до складу колегії: Дундар І. О., Краснощоков Є. В., прямо чи побічно заінтересовані у результаті розгляду справи.  
 
Згідно з частинами другою та третьою статті 40 ЦПК України питання про відвід судді вирішує суд, який розглядає справу. Суд задовольняє відвід, якщо доходить висновку про його обґрунтованість. Якщо суд доходить висновку про необґрунтованість заявленого відводу, він вирішує питання про зупинення провадження у справі. У такому випадку вирішення питання про відвід судді здійснюється суддею, який не входить до складу суду, що розглядає справу, і визначається у порядку, встановленому частиною першою статті 33 цього Кодексу. Такому судді не може бути заявлений відвід.
 
З урахуванням необґрунтованості заявленого ЗАТ «Волинь-Лада» відводу суддів Крата В. І., Дундар І. О. та Краснощокова Є. В., питання про відвід, відповідно до частини третьої статті 40 ЦПК України, підлягає передачі на розгляд іншому судді, визначеному у порядку, встановленому частиною першою статті 33 ЦПК України
 
Керуючись статтями 33, 36, 40, 260 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Другої судової палати Касаційного цивільного суду,
 
УХВАЛИВ:
 
Заяви про відвід суддів Крата В. І., Дундар І. О. та Краснощокова Є. В. передати судді, який не входить до складу суду, визначеному у порядку, передбаченому частиною першою статті 33 ЦПК України.
 
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання та оскарженню не підлягає.
 
Судді:                                                                                         В. І. Крат
 
                                                                                                                           І. О. Дундар 
                                                                                                   
                                                                                                  Є. В. Краснощоков