ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/17311/19                                                               Суддя (судді) першої інстанції: Погрібніченко І.М.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

03 березня 2020 року                                                                                        м. Київ
          
Шостий апеляційний адміністративний суд у складі колегії суддів:

Головуючого судді                              Файдюка В.В.
суддів:                                        Бабенка К.А.
                                                  Чаку Є.В.

При секретарі                              Марчук О.О.

розглянувши у відкритому судовому засіданні апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року у справі за адміністративним позовом Комунального закладу "Южноукраїнська міська лікарня" до Державної аудиторської служби України, Південного офісу Держаудитслужби про визнання протиправним висновку, зобов`язати вчинити дії, -

В С Т А Н О В И В :

Комунальний заклад "Южноукраїнська міська лікарня" звернувся до Окружного адміністративного суду міста Києва з позовом до Державної аудиторської служби України, Південного офісу Держаудитслужби, в якому просив:
- зобов`язати Державну аудиторську службу України вжити необхідних заходів контролю за здійсненням Південним офісом Держаудитслужби України моніторингу публічних закупівель;
- визнати протиправним та скасувати Висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-06-05-000759-C від 22 серпня 2019 року.
Позов обґрунтовано тим, що Комунальним закладом «Южноукраїнська міська лікарня» процедуру закупівлі UA-2019-06-05-000759-C Комп`ютерний томограф класу СТ Neu Viz 64 або Аналог було проведено з дотриманням вимог норм Закону України «Про публічні закупівлі», зокрема, Замовником розміщено оголошення про проведення процедури закупівлі у повній відповідності до статті 21 ЗУ «Про публічні закупівлі», а тендерна пропозиція ТОВ «Медгарант» відповідала всім кваліфікаційним вимогам тендерної документації, та є такою, що є цілком підтвердженою та обґрунтованою. 
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року даний адміністративний позов - задоволено частково.
Визнано протиправним та скасовано висновок Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-06-05-000759-C від 22 серпня 2019 року.
В задоволені решти позовних вимог відмовлено.
Не погоджуючись з прийнятим рішенням, відповідач звернувся до суду з апеляційною скаргою, в якій просив скасувати рішення суду першої інстанції та ухвалити нове, яким в задоволенні позову відмовити в повному обсязі.
Скаргу обґрунтовано тим, що позивачем під час здійснення процедури закупівлі UA-2019-06-05-000759-C на закупівлю товару Комп`ютерний томограф класу СТ Neu Viz 64 або Аналог порушено вимоги Закону України «Про публічні закупівлі», в той час як рішення про початок моніторингу закупівлі UA-2019-06-05-000759-c прийнято відповідно до норм Закону України «Про публічні закупівлі» та Положення про Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області. Також відповідач зазначає, що неотримання ним станом на 10 вересня 2019 року відповіді на заперечення щодо висновку про результати моніторингу є безпідставним, оскільки статтею 7-1 Закону України «Про публічні закупівлі», якою визначено порядок здійснення моніторингу публічних закупівель, не передбачено надання органом державного фінансового контролю відповіді на заперечення до висновку.
Державною аудиторською службою України подано відзив на апеляційну скаргу, в якому також зазначено, що оскаржуваний позивачем висновок складено відповідно до законодавства України та з дотриманням процедури проведення моніторингу закупівель. Також відповідачем 1 зазначено про відсутність порушення Держаудитслужбою будь яких прав позивача.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, дослідивши матеріали справи та обговоривши доводи апеляційної скарги, переглянувши судове рішення суду першої інстанції у відповідності до ч.1 ст.308 КАС України в межах апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню, з наступних підстав.
Як вірно встановлено судом першої інстанції, 01 серпня 2019 року Управлінням Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області прийнято рішення у формі наказу № 133 «Про початок моніторингу закупівлі», відповідно до якого розпочато моніторинг закупівлі ID: UA-2019-06-05-000759-C (далі - рішення), яка оприлюднена на веб-порталі Уповноваженого органу з питань закупівель 05 червня 2018 року.
За результатами вказаного моніторингу складено та 22 серпня 2019 року оприлюднено в електронній системі закупівель висновок з інформацією про те, що за результатами аналізу питання оприлюднення інформації про закупівлю встановлено порушення:
- пункту 2 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490, зареєстрованого в Міністерстві юстиції України 25 березня 2016 року за № 449/28579;
- абзацу 2 ч.2 статті 23 Закону «Про публічні закупівлі»;
- пункту 4 ч.1 статті 30 Закону України Про публічні закупівлі».
29 серпня 2019 року позивачем було розміщено заперечення щодо висновку про результати моніторингу по закупівлі UA-2019-07-16-000417-a, однак станом на 10 вересня 2019 року відповіді відповідача на вказані заперечення відсутні.
Вважаючи даний висновок протиправним та таким, що прийнято з порушенням законодавства, що стало можливим внаслідок неналежного контролю з боку Держаудитслужби, Комунальний заклад «Южноукраїнська міська лікарня» звернувся зданим позовом до суду.
Правові та організаційні засади здійснення фінансового контролю в Україні, визначені Законом України «Про основні засади здійснення державного фінансового контролю в Україні» (далі - Закон №2939).
Відповідно до статті 2 Закону №2939 головними завданнями органу державного фінансового контролю є: здійснення державного фінансового контролю за використанням і збереженням державних фінансових ресурсів, необоротних та інших активів, правильністю визначення потреби в бюджетних коштах та взяттям зобов`язань, ефективним використанням коштів і майна, станом і достовірністю бухгалтерського обліку і фінансової звітності у міністерствах та інших органах виконавчої влади, державних фондах, фондах загальнообов`язкового державного соціального страхування, бюджетних установах і суб`єктах господарювання державного сектору економіки, а також на підприємствах, в установах та організаціях, які отримують (отримували у періоді, який перевіряється) кошти з бюджетів усіх рівнів, державних фондів та фондів загальнообов`язкового державного соціального страхування або використовують (використовували у періоді, який перевіряється) державне чи комунальне майно (далі - підконтрольні установи), за дотриманням бюджетного законодавства, дотриманням законодавства про закупівлі, діяльністю суб`єктів господарської діяльності незалежно від форми власності, які не віднесені законодавством до підконтрольних установ, за судовим рішенням, ухваленим у кримінальному провадженні.
Державний фінансовий контроль забезпечується органом державного фінансового контролю через проведення державного фінансового аудиту, інспектування, перевірки закупівель та моніторингу закупівлі.
Згідно Положення про Державну аудиторську службу України, затвердженого постановою Кабінету Міністрів України №43 від 03 лютого 2016 року (далі - Положення №43), Державна аудиторська служба України (далі - Держаудитслужба) є центральним органом виконавчої влади, діяльність якого спрямовується і координується Кабінетом Міністрів України, який забезпечує формування і реалізує державну політику у сфері державного фінансового контролю.
Держаудитслужба, відповідно до п.п.3 п.4 Положення, реалізує державний фінансовий контроль через здійснення: державного фінансового аудиту; перевірки державних закупівель; інспектування (ревізії); моніторингу закупівель.
Відповідно до п.п. 9 п. 4 Положення відповідно до покладених на неї завдань вживає в установленому порядку заходів до усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства та притягнення до відповідальності винних осіб, а саме: вимагає від керівників та інших осіб підприємств, установ та організацій, що контролюються, усунення виявлених порушень законодавства; здійснює контроль за виконанням таких вимог; звертається до суду в інтересах держави у разі незабезпечення виконання вимог щодо усунення виявлених під час здійснення державного фінансового контролю порушень законодавства з питань збереження і використання активів; застосовує заходи впливу за порушення бюджетного законодавства, накладає адміністративні стягнення на осіб, винних у порушенні законодавства; передає в установленому порядку правоохоронним органам матеріали за результатами державного фінансового контролю у разі встановлення порушень законодавства, за які передбачено кримінальну відповідальність або які містять ознаки корупційних діянь.
Відповідно до пункту 7 Положення, Держаудитслужба здійснює свої повноваження безпосередньо і через утворені в установленому порядку міжрегіональні територіальні органи.
Згідно статті 5 Закону №2939 контроль за дотриманням законодавства у сфері закупівель здійснюється шляхом проведення моніторингу закупівлі у порядку, встановленому Законом України «Про публічні закупівлі» (далі - Закон 922), проведення перевірки закупівель, а також під час державного фінансового аудиту та інспектування.
Перевірка закупівель у замовників проводиться за місцезнаходженням юридичної особи, що перевіряється, чи за місцем розташування об`єкта права власності, щодо якого проводиться перевірка, і полягає у документальному та фактичному аналізі дотримання замовником законодавства про закупівлі. Результати перевірки закупівель викладаються в акті перевірки закупівель.
Моніторинг закупівлі здійснюється за місцезнаходженням органу державного фінансового контролю.
За ч.2 статті 7-1 Закону № 922 рішення про початок моніторингу закупівлі приймає керівник органу державного фінансового контролю або його заступник за наявності однієї або декількох із таких підстав: дані автоматичних індикаторів ризиків; інформація, отримана від органів державної влади, органів місцевого самоврядування, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; повідомлення в засобах масової інформації, що містять відомості про наявність ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель; виявлені органом державного фінансового контролю ознаки порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель в інформації, оприлюдненій в електронній системі закупівель; інформація, отримана від громадських об`єднань, про наявність ознак порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявлених за результатами громадського контролю у сфері публічних закупівель відповідно до статті 9 цього Закону.
Відповідно до ч.3 статті 7-1 Закону № 922 рішення про початок моніторингу закупівлі оприлюднюється протягом двох робочих днів з дня його прийняття в електронній системі закупівель органом державного фінансового контролю із зазначенням унікального номера оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєного електронною системою закупівель, та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікального номера повідомлення про намір укласти договір та дати його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу, а також опису підстав для здійснення моніторингу закупівлі. Рішення про початок моніторингу закупівлі не зупиняє проведення процедур закупівель, визначених цим Законом.
Відповідно до ч.4,6-7 статті 7-1 Закону № 922 строк здійснення моніторингу закупівлі не може перевищувати 15 робочих днів з дати оприлюднення рішення про початок моніторингу закупівлі в електронній системі закупівель.
За результатами моніторингу закупівлі посадова особа органу державного фінансового контролю складає та підписує висновок про результати моніторингу закупівлі (далі - висновок), що затверджується керівником органу державного фінансового контролю або його заступником. Такий висновок підлягає оприлюдненню в електронній системі закупівель протягом трьох робочих днів з дня його складання.
У висновку обов`язково зазначаються: 1) найменування замовника, щодо якого здійснювався моніторинг закупівлі, його ідентифікаційний код юридичної особи в Єдиному державному реєстрі підприємств і організацій України, місцезнаходження; 2) найменування предмета закупівлі та його очікувана вартість; 3) унікальний номер оголошення про проведення процедури закупівлі, присвоєний електронною системою закупівель, та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу та/або унікальний номер повідомлення про намір укласти договір та дата його оприлюднення на веб-порталі Уповноваженого органу; 4) опис порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель, виявленого за результатами моніторингу закупівлі; 5) зобов`язання щодо усунення порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
У висновку може зазначатися додаткова інформація, визначена органом державного фінансового контролю необхідною для більш детального опису результатів моніторингу закупівлі.
Якщо за результатами моніторингу закупівлі не виявлено порушень законодавства у сфері публічних закупівель, у висновку зазначається інформація про відсутність порушення (порушень) законодавства у сфері публічних закупівель.
При цьому, форма висновку та порядок його заповнення передбачено наказом Держаудитслужби від 23 квітня 2018 року № 86.
Як встановлено судом першої інстанції, 05 червня 2019 року Комунальним закладом «Южноукраїнська міська лікарня» в електронній системі закупівель було оголошено закупівлю Комп`ютерний томограф класу СТ Neu Viz 64 або Аналог за кодом ДК 021:2015: 33110000-4 - «Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини».
Відповідно до Реєстру отриманих тендерних пропозицій, опублікованого в електронній системі закупівель, для участі в торгах надійшли тендерні пропозиції від двох учасників, а саме:
-          ТОВ «ІЛАТАНМЕД»;
-          ТОВ «Медгарант».
За результатами проведення процедури закупівлі, переможцем торгів було визнано ТОВ «ІЛАТАНМЕД» та прийнято рішення про намір укласти договір.
В подальшому, 31 липня 2019 року позивачем було укладено договір № 408 на закупівлю обладнання із переможцем торгів.
01 серпня .2019 року в електронній системі закупівель було оприлюднено наказ Управління Південного офісу Держаудитслужби в Миколаївській області № 133 від 01.08.2019 року про початок моніторингу процедури закупівлі UA-2019-06-05-000759-с на придбання товару за предметом закупівлі код за ДК 021:2015 « 33110000-4 - Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини».
22 серпня 2019 року в системі закупівель «Prozorro» Південним офісом Держаудитслужби за результатами моніторингу відповідачем опубліковано висновок про результати моніторингу закупівлі, відповідно до якого встановлено порушення пункту 2 наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490; абзацу 2 частини 2 статті 23 Закону № 922 та пункту 4 частини 1 статті 30 Закону № 922.
Так, згідно оскаржуваного висновку, відповідачем 2 за результатами моніторингу встановлено, що позивачем, як Замовником процедури закупівлі UA-2019-06-05-000759-с на придбання товару за предметом закупівлі код за ДК 021:2015 « 33110000-4 - «Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини» порушено вимоги пункту 2 Наказу № 490, в частині відсутності та невнесення інформації в оголошення про проведення відкритих торгів щодо умов оплати договору (порядку здійснення розрахунків) та джерел фінансування закупівлі, поля 9-1 та 10-2 відповідно, які обов`язкові до заповнення. Тобто, позивачем порушено вимоги щодо форми оголошення про проведення відкритих торгів.
Відповідно до п.1 ч.1 статті 10 Закону № 922 Замовник самостійно та безоплатно через авторизовані електронні майданчики оприлюднює на веб-порталі Уповноваженого органу в порядку, встановленому Уповноваженим органом та цим Законом, інформацію про закупівлю, а саме: оголошення про проведення процедури закупівлі та тендерну документацію - не пізніше ніж за 15 днів до дня розкриття тендерних пропозицій, якщо вартість закупівлі не перевищує межі, встановлені у частині четвертій цієї статті, та не пізніше 30 днів у разі перевищення таких меж.
Згідно ч.2 статтею 21 Закону № 922 в оголошенні про проведення процедури відкритих торгів обов`язково зазначаються:
найменування та місцезнаходження замовника;
назва предмета закупівлі;
кількість та місце поставки товарів або обсяг і місце виконання робіт чи надання послуг;
очікувана вартість закупівлі товарів, робіт або послуг із зазначенням інформації про включення до очікуваної вартості податку на додану вартість (ПДВ) та інших податків і зборів;
строк поставки товарів, виконання робіт, надання послуг;
кінцевий строк подання тендерних пропозицій;
розмір, вид та умови надання забезпечення тендерних пропозицій (якщо замовник вимагає його надати);
дата та час розкриття тендерних пропозицій, у разі якщо оголошення про проведення процедури закупівлі оприлюднюється відповідно до положень частини четвертої статті 10 цього Закону;
розмір мінімального кроку пониження ціни під час електронного аукціону у відсотках або грошових одиницях та математична формула, що буде застосовуватися при проведенні електронного аукціону для визначення показників інших критеріїв оцінки.
В оголошенні може зазначатися додаткова інформація, визначена замовником.
Дата і час розкриття тендерних пропозицій, крім випадку, встановленого в абзаці десятому цієї частини, та дата і час проведення електронного аукціону визначаються електронною системою закупівель автоматично в день оприлюднення замовником оголошення на веб-порталі Уповноваженого органу.
Отже, як вірно зазначено судом в оскаржуваному рішенні, приписи Закону визначають обов`язкову та додаткову інформацію, яка має міститися в оголошенні, при чому, обов`язкова інформація встановлена вказаним Законом і є вичерпною, в той час як визначення обсягу додаткової інформації віднесено до виключної компетенції Замовника.
Порядок функціонування електронної системи закупівель та проведення авторизації електронних майданчиків затверджено Постановою Кабінету Міністрів України від 24 лютого 2016 року № 166, згідно якого адміністратором електронної системи закупівель є юридична особа, визначена Мінекономрозвитку відповідальною за забезпечення функціонування та наповнення веб-порталу Уповноваженого органу з питань закупівель.
З наявного в матеріалах справи оголошення про проведення процедури відкритих торгів за кодом ДК 021:2015 « 33110000-4 - «Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини»  вбачається, що воно містить всі вимоги, встановлені до нього ч. 2 статті 21 Закону № 922.
Щодо не зазначення в такому оголошенні даних щодо умов оплати договору (порядку здійснення розрахунків) та джерел фінансування закупівлі, передбачених п. 9-1 та 10-2 Наказу Міністерства економічного розвитку і торгівлі України № 490, слід зазначає таке.
Так, наказ Міністерства економічного розвитку і торгівлі України від 22 березня 2016 року № 490 виданий Міністерством економічного розвитку і торгівлі України відповідно до та на виконання п.11 ч.1 статті 8 Закону України "Про публічні закупівлі". Тобто, оскільки вказаний наказ було прийнято на підставі Закону України "Про публічні закупівлі", який має вищу юридичну силу, останній не повинен йому суперечити.
В той же час, відповідно до правової позиції, викладеної Конституційним судом у рішенні від 28 жовтня 2009 року по справі №28-рп/2009 та рішенні від 17 лютого 2010 року по справі №6-рп/2010, органи, які мають регуляторні функції, керуючись у своїй діяльності законами при врегулюванні у своїх актах відповідних питань, не можуть змінювати, доповнювати чи розширювати зміст цих законів.
Відтак оскільки наказом № 490 затверджено форму оголошення про проведення відкритих торгів, в якій вимоги, встановлені до нього, є значно ширшими, ніж в Законі, суд першої інстанції вірно дійшов висновку, що не зазначення позивачем в оголошені про проведення процедури відкритих торгів за кодом ДК 021:2015 « 33110000-4 - «Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини», даних щодо умов оплати договору (порядку здійснення розрахунків) (п. 9-1) та джерел фінансування закупівлі (10-2), не може свідчити про порушення КЗ «Южноукраїнська міська лікарня» порядку оприлюднення інформації про закупівлю.
Щодо порушення позивачем вимог абз.2 ч.2 статті 23 Закону № 922, то відповідач 2 зазначив, що у зв`язку із змінами від 24 червня 2019 року комунальний заклад не розмістив в електронній системі закупівель нову редакцію тендерної документації та не оприлюднив перелік змін, що вносяться.
Так, відповідно до ч. 2 статті 23 Закону № 922 Замовник має право з власної ініціативи або у разі усунення порушень законодавства у сфері публічних закупівель, викладених у висновку органу державного фінансового контролю відповідно до статті 7-1 цього Закону, або за результатами звернень, або на підставі рішення органу оскарження внести зміни до тендерної документації. У разі внесення змін до тендерної документації строк для подання тендерних пропозицій продовжується в електронній системі закупівель таким чином, щоб з моменту внесення змін до тендерної документації до закінчення строку подання тендерних пропозицій залишалося не менше ніж сім днів.
Зміни, що вносяться замовником до тендерної документації, розміщуються та відображаються в електронній системі закупівель у вигляді нової редакції тендерної документації додатково до початкової редакції тендерної документації. Замовник разом із змінами до тендерної документації в окремому документі оприлюднює перелік змін, що вносяться. Положення тендерної документації, до яких вносяться зміни, відображаються у вигляді закреслених даних та повинні бути доступними для перегляду після внесення змін до тендерної документації.
Зазначена у цій частині інформація оприлюднюється замовником відповідно до статті 10 цього Закону.
Як підтверджується даними веб-порталу ДП «ПРОЗОРРО» (https://e-tender.biz/tenderDetailes/fc16b44ef5ce4e1ab533acd0d8fa1c5e), згідно з інформацією, оприлюдненою в електронній системі закупівель позивачем Тендерна документація по закупівлі товару Комп`ютерний томограф класу СТ Neu Viz 64 або Аналог за кодом ДК 021:2015: 33110000-4 - «Візуалізаційне обладнання для потреб медицини, стоматології та ветеринарної медицини» затверджена тендерним комітетом (протокол від 31 травня 2019 року № 95), оприлюднена 05 червня 2019 року.
05 червня 2019 року також було оприлюднено додатки, а саме: Медико-технічні вимоги до предмету закупівлі (додаток № 1); проект Договору про закупівлю (Додаток № 2») та цінову пропозицію (Додаток № 3).
06 червня 2019 року позивачем оприлюднено нову редакцію вказаної Тендерної документації.
19 червня 2019 року Замовником за результатами розгляду звернення учасника тендерних закупівель внесено зміни до тендерної документації, а саме до Додатку № 1, нова редакція якого була оприлюднена в електронній системі закупівель цією ж датою.
24 червня 2019 року Замовником за результатами розгляду звернення учасника тендерних закупівель повторно внесено зміни до тендерної документації, а саме до Додатку № 1, нова редакція якого була оприлюднена в електронній системі закупівель в той же день.
Таким чином, Замовником в системі «Прозорро» по закупівлі № UA-2019-06-05-000759-C було розміщено та опубліковано нову редакцію Додатку 1 до тендерної документації (медико-технічні вимоги).
В той же час, як вірно зазначив суд першої інстанції, оскільки Додаток 1 було змінено повністю, файл із зазначенням даних, до яких вносилися зміни, окремо не публікувався.
Відтак, висновки відповідача 2 про порушення вимог абз. 2 ч. 2 статті 23 Закону № 922 щодо не розміщення в електронній системі закупівель нової редакції тендерної документації та не оприлюднення переліку змін, що вносяться до неї від 24 червня 2019 року, не знайшло свого підтвердження під час розгляду даної справи.
Щодо невідхилення Замовником тендерної пропозиції учасника ТОВ «Медгарант» як такої, що не відповідає умовам тендерної документації, та допущення його до оцінки, слід зазначити таке.
Як встановлено з оскаржуваного висновку, за результатами аналізу питання розгляду тендерної пропозиції ТОВ «Медгарант» встановлено, що пропозиція учасника містить договір від 03 липня 2018 року №296, укладений між ТОВ «Медгарант» та Одеським національним медичним університетом. Аналізом Інформації, оприлюдненої в електронній системі закупівель за процедурою UA-2018-05-03- 001938-а, встановлено, що до зазначеного договору вносились зміни, а саме: додатковими угодами від липня 2018 року, 06 грудня 2018 року та 14 грудня 2018 року. При цьому, в складі тендерної пропозиції учасника вищезазначені додаткові угоди відсутні, що на думку відповідача 2 є підставою для відхилення вказаної тендерної пропозиції як такої, що не відповідала умовам тендерної документації, оскільки відсутність вказаних додатків не може свідчити про наявність у нього досвіду з виконання аналогічних договорів, наявність якого встановлено п. 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації.
Згідно статті 30 Закону України «Про публічні закупівлі» замовник відхиляє тендерну пропозицію в разі якщо:
1) учасник: не відповідає кваліфікаційним (кваліфікаційному) критеріям, установленим статтею 16 цього Закону; не надав забезпечення тендерної пропозиції, якщо таке забезпечення вимагалося замовником;
2) переможець: відмовився від підписання договору про закупівлю відповідно до вимог тендерної документації або укладення договору про закупівлю; не надав документи, що підтверджують відсутність підстав, передбачених статтею 17 цього Закону;
3) наявні підстави, зазначені у статті 17 і частині сьомій статті 28 цього Закону;
4) тендерна пропозиція не відповідає умовам тендерної документації.
Інформація про відхилення тендерної пропозиції протягом одного дня з дня прийняття рішення оприлюднюється в електронній системі закупівель та автоматично надсилається учаснику/переможцю, тендерна пропозиція якого відхилена через електронну систему закупівель.
Відповідно до пункту 5 розділу «Інструкція з підготовки тендерної пропозиції» тендерної документації Замовника, учасники на підтвердження кваліфікаційного критерію «наявність документального підтвердження досвіду виконання аналогічних договорів» надають довідку в довільній формі з інформацією про виконання аналогічних договорів разом із аналогічними договорами не менше двох.
Судом встановлено, що згідно тендерної пропозиції, розміщеної на веб-порталу ДП «ПРОЗОРРО» міститься Довідка про наявність досвіду виконання аналогічних договорів, а саме укладених з Харківським національним медичним університетом та Одеським національним медичним університетом.
Вказані договори в повній мірі підтверджують досвід виконання аналогічних договорів та їх надання достатньо для підтвердження відповідності кваліфікаційним вимогам тендерної документації.
При цьому, ненадання додаткових угод до договору не спростовує факт його укладання та виконання, а також не суперечить наявності відповідного досвіду виконання аналогічних договорів учасником.
Таким чином, відповідність пропозиції учасника кваліфікаційним вимогам тендерної документації є підтвердженою, що доводить факт безпідставності винесення Південним офісом Держаудитслужби висновку про результати моніторингу вказаної закупівлі та встановлення вище перелічених порушень.
Відтак, сукупність встановлених обставин свідчать про те, що порушення, викладені у висновку Південного офісу Держаудитслужби про результати моніторингу закупівлі № UA-2019-06-05-000759-C від 22 серпня 2019 року, не знайшли свого підтвердження під час розгляду даної справи.
Твердження апелянта про неправильне застосування норми процесуального права, а саме ч.1 статті 122 КАС України щодо неврахування пропущення позивачем строку звернення до суду з даним позовом критично оцінюється колегією суддів, оскільки згідно ч.1 статті 121 КАС України суд за заявою учасника справи поновлює пропущений процесуальний строк, встановлений законом, якщо визнає причини його пропуску поважними, крім випадків, коли цим Кодексом встановлено неможливість такого поновлення. Тобто, судом було використано надане йому законом право на поновлення пропущеного строку, оскільки він, на думку суду, був пропущений саме з поважних причин. В даному випадку мали місце дискреційні повноваження суду. Очевидних ознак зловживання таким правом відповідачами не наведено.
З урахуванням наведеного правомірним є висновок суду першої інстанції про задоволення даного адміністративного позову.
Доводи апеляційної скарги зазначених вище висновків суду попередньої інстанції не спростовують і не дають підстав для висновку, що судом першої інстанції при розгляді справи неповністю з`ясовано обставини, що мають значення для справи або неправильно застосовано норми матеріального права, які регулюють спірні правовідносини, чи порушено норми процесуального права.
За правилами статті 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.

Керуючись ст. ст. 243, 246, 308, 315, 316, 321, 325, 329, 331  КАС України суд,

ПОСТАНОВИВ :

Апеляційну скаргу Південного офісу Держаудитслужби - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 22 листопада 2019 року - залишити без змін. 
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та оскарженню не підлягає, за виключенням випадків передбачених п. 2 ч. 5 статті 328 КАС України.
Повний текст рішення виготовлено 03 березня 2020 року.

Головуючий суддя:                                                                      В.В. Файдюк
                     
                     Судді:                                                                       К.А. Бабенко
                                                                                                    
                                                                                                    Є.В. Чаку