ХАРКІВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД
________________________________________________________________
П О С Т А Н О В А

Іменем України

04 лютого 2020 року

м. Харків

справа № 643/11512/19

провадження № 22-ц/818/228/20

Харківський апеляційний суд у складі:

Головуючого: Маміної О.В. 

суддів: Кругової С.С., Пилипчук Н.П.,

за участю секретаря: Сізонової О.О.

учасники справи:

позивачі – ОСОБА_1 , ОСОБА_2 ,

відповідач – ОСОБА_3 , 

треті особи – Харківська міська рада, Житловий кооператив «Ортікон», Кредитна спілка «Самопоміч»

розглянувши у відкритому судовому засіданні в залі суду в місті Харкові цивільну справу за заявою представника позивачів ОСОБА_1 , ОСОБА_2 – ОСОБА_4 про забезпечення позову у справі за позовом ОСОБА_1 ,  ОСОБА_2 до  ОСОБА_3 , треті особи - Харківська міська рада, Житловий кооператив «Ортікон», Кредитна спілка «Самопоміч» про усунення перешкод в користуванні власністю, заборону вчиняти певні дії, знесення самовільних споруд, відновлення становища яке існувало до порушень за апеляційною скаргою ОСОБА_3 на ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2019 року, постановлену під головуванням судді Довготько Т.М., в залі суду в місті Харкові, -
в с т а н о в и в :
У липні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи - Харківська міська рада, Житловий кооператив «Ортікон», Кредитна спілка «Самопоміч»  про усунення перешкод в користуванні власністю, заборону вчиняти певні дії, знесення самовільних споруд, відновлення становища яке існувало до порушень.
Ухвалою судді Московського районного суду міста Харкова від 31 липня 2019 року відкрито провадження у справі.
05 вересня 2019 року позивачі подали до суду заяву про забезпечення позову.
Ухвалою Московського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2019 року заяву позивачів задоволено частково. Заборонено ОСОБА_3 та будь-яким іншим особам проводити будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлові приміщення першого поверху 4-1:4-7 та облаштування окремого входу в ці приміщення зі сторони вулиці. В іншій частині заяви відмовлено.
В апеляційній скарзі ОСОБА_3 просить скасувати ухвалу суду першої інстанції про забезпечення позову та при розгляді апеляційної скарги залучити третю особу – КС «Самопоміч».
Посилається на невідповідність висновків суду обставинам справи, порушення судом першої інстанції норм процесуального права; зазначає, що заява позивачів про забезпечення позову не відповідає вимогам закону щодо форми та змісту, тому має бути повернута заявникам. Крім того, надані позивачами документи не є належними доказами у справі, оскільки вони належним чином не засвідчені. Судом також не перевірено співрозмірності виду забезпечення позову позовним вимогам, не вирішено питання зустрічного забезпечення. Відповідач вважає, що до участі у справі має бути залучено Кредитну спілку «Самопоміч», яка є наймачем приміщення №4 за адресою: АДРЕСА_1 . Вказана адреса є офіційною адресою місцезнаходження юридичної особи – Кредитної спілки «Самопоміч». ОСОБА_3 вважає, що вжиття заходів забезпечення позову у заявлений позивачами спосіб, фактично порушує його права, як власника нерухомого майна, та чинить перешкоди у господарській діяльності КС «Самопоміч».
Представник ОСОБА_2 – ОСОБА_4 надала відзив на апеляційну скаргу, просила апеляційну скаргу відповідача відхилити, а ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2019 року – залишити без змін.
Ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 28 жовтня 2019 року до участі у справі за вищевказаним позовомв якості третьої особи було залучено Кредитну спілку «Самопоміч» (а.с.169).
Кредитна спілка «Самопоміч» надала відзив на апеляційну скаргу, просила скасувати ухвалу суду від 06.09.2019 року, або в іншому випадку – резолютивну частину оскаржуваної ухвали викласти в такій редакції: «Заборонити ОСОБА_3 проводити будівельні роботи, окрім робіт, які відповідно до Переліку будівельних робіт, затверджених Постановою КМУ від 07.06.2017 року №406, не потребують документів, що дають право на їх виконання, та після закінчення яких об`єкт не підлягає прийняттю в експлуатацію, за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлові приміщення першого поверху 4-1-:-4-7 в літ. «А-9» та облаштування окремого входу в ці приміщення зі сторони вулиці».
Перевіряючи законність і обґрунтованість ухвали суду першої інстанції, відповідно до вимог ч. 1 ст. 367 ЦПК України - в межах доводів апеляційної скарги і вимог, заявлених у суді першої інстанції, судова колегія вважає, що апеляційна скарга задоволенню не підлягає, виходячи з наступного.
Відповідно до ч.1 ст. 367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Задовольняючи частково заяву про забезпечення позову, суд першої інстанції виходив з того, що невжиття заходів забезпечення позову може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду; при цьому враховано характер позовних вимог, предмет позову, співрозмірність вимог із заходом забезпечення, який просять вжити позивачі.
Такі висновки суду першої інстанції відповідають вимогам закону та фактичним обставинам справи.
Відповідно до ст. 149 ЦПК України суд за заявою учасника справи має право вжити передбачених статтею 150 цього Кодексу заходів забезпечення позову. Забезпечення позову допускається як до пред`явлення позову, так і на будь-якій стадії розгляду справи, якщо невжиття таких заходів може істотно ускладнити чи унеможливити виконання рішення суду або ефективний захист, або поновлення порушених чи оспорюваних прав або інтересів позивача, за захистом яких він звернувся або має намір звернутися до суду.
Згідно з п.2 ч.1 ст.150 ЦПК України позов забезпечується, зокрема, забороною вчиняти певні дії, тощо.
Заходи забезпечення позову, крім арешту морського судна, що здійснюється для забезпечення морської вимоги, мають бути співмірними із заявленими позивачем вимогами (ч.3 ст.150 ЦПК України).
Пленум Верховного Суду України «Про практику застосування судами цивільного процесуального законодавства при розгляді заяв про забезпечення позову» № 9 від 22 грудня 2006 року у п. 4 роз`яснив, що розглядаючи заяву про забезпечення позову, суд (суддя) має з урахуванням доказів, наданих позивачем на підтвердження своїх вимог, пересвідчитися, зокрема, в тому, що між сторонами дійсно виник спір та існує реальна загроза невиконання чи утруднення виконання можливого рішення суду про задоволення позову; з`ясувати обсяг позовних вимог, дані про особу відповідача, а також відповідність виду забезпечення позову, який просить застосувати особа, котра звернулася з такою заявою, позовним вимогам; належність майна відповідачу на праві власності.
Вирішуючи питання про забезпечення позову, суд має врахувати, наскільки конкретний захід, який пропонується вжити, пов`язаний з предметом позову, наскільки він співрозмірний позовній вимозі, і яким чином цей захід фактично реалізує мету його вжиття.
Судом встановлено, що у липні 2019 року ОСОБА_1 та ОСОБА_2 , які є власниками квартири АДРЕСА_2 , звернулися до суду з позовом до ОСОБА_3 , треті особи - Харківська міська рада, Житловий кооператив «Ортікон». Просили суд зобов`язати відповідача відновити стан приміщень 4-1:4-7 першого поверху будинку АДРЕСА_1 , які існували до порушень, а саме: просили зобов`язати ОСОБА_3 за власні кошти демонтувати окремий вхід до вказаних нежитлових приміщень та відновити демонтовану підвіконну частину зовнішньої стіни, відновити огороджуючі конструкції балкону, відновити несучу стіну між приміщенням та балконом.
Нежитлові приміщення 1-го поверху № 4-1 -:- 4-7, що знаходяться за адресою: АДРЕСА_1 , належать на праві приватної власності ОСОБА_3 .
Як на підставу вжиття заходів забезпечення позову, позивачі посилалися на те, що самочинні реконструкції, здійснені відповідачем за адресою: АДРЕСА_1 , та облаштування окремого входу відповідачем ведуться всупереч містобудівним умовам та обмеженням, без затвердженої проектної документації, без отримання відповідного дозволу від органу державного архітектурно-будівельного контролю та з істотними порушеннями будівельних норм і правил. Самочинне втручання в несучу конструкцію стіни приводить до порушення внутрішнього стану квартири позивачів, інших співвласників будинку, та в подальшому може погіршити стан їхніх житлових приміщень та загрожує цілісності всього будинку. У зв`язку з цим, позивачі просили суд вжити заходи забезпечення позову та заборонити ОСОБА_3 , а також будь-яким іншим особам за дорученням відповідача, в тому числі й з тими, з якими у ОСОБА_3 наявні укладені правочини на проведення будівельних робіт, робіт з реконструкції або демонтажу та інше проводити будь-які будівельні роботи за адресою: АДРЕСА_1 , нежитлові приміщення першого поверху 4-1 -:- 4-7 та облаштування окремого входу в ці приміщення зі сторони вулиці.
Види забезпечення позову застосовуються для того, щоб гарантувати виконання можливого рішення суду, а таке рішення може бути постановлено тільки відповідно до заявлених позовних вимог.
Заходи забезпечення позову повинні застосовуватись лише у разі необхідності та бути співмірними із заявленими вимогами, оскільки безпідставне забезпечення позову може привести до порушення прав і законних інтересів інших осіб.
Метою забезпечення позову є вжиття судом, у провадженні якого знаходиться справа, заходів щодо охорони матеріально-правових інтересів позивача від можливих недобросовісних дій з боку відповідача з тим, щоб забезпечити позивачу реальне та ефективне виконання судового рішення, якщо воно буде прийняте на користь позивача, в тому числі для попередження потенційних труднощів у подальшому виконанні такого рішення.
Цивільний процесуальний закон не зобов`язує суд при розгляді питань про забезпечення позову перевіряти обставини, які мають значення для справи, а лише запобігає ситуації, при якій може бути утруднено чи стане неможливим виконання рішення у разі задоволення позову.
Матеріали справи свідчать про те, що в єдиному реєстрі документів, що дають право на виконання підготовчих та будівельних робіт і засвідчують прийняття в експлуатацію закінчених будівництвом об`єктів, відомостей про повернення на доопрацювання, відмову у видачі, скасування та анулювання зазначених документів Державної архітектурно-будівельної інспекції України, розміщеному на офіційному сайті Держархівбудінспекції України, який містить відповідну інформацію з травня 2011 року, - відсутня інформація стосовно об`єкта будівництва по АДРЕСА_1 щодо нежитлових приміщень 4-1-:-4-7 в місті Харкові.
Інспекцією державного архітектурно-будівельного контролю Департаменту територіального контролю Харківської міської ради проведено позапланову перевірку на «Нежитлові приміщення 1-го поверху №№4-1 -:- 4-7 у житловому будинку по АДРЕСА_1 . За результатами вказаної перевірки складено відповідний акт, протокол про адміністративне правопорушення, надано припис про усунення порушення вимог законодавства у сфері містобудівної діяльності та про зупинення підготовчих та будівельних робіт.
Таким чином між сторонами наявний спір про усунення перешкод в користуванні власністю, заборону вчиняти певні дії, знесення самовільних споруд, відновлення становища, яке існувало до порушень. 
Заявлений позивачами захід забезпечення позову відповідає обсягу позовних вимог та є співмірним із заявленим позовом.
При цьому вжиті заходи забезпечення позову не перешкоджають господарській діяльності юридичної особи.
Враховуючи викладене, колегія суддів погоджується з висновками суду першої інстанції щодо наявності підстав для забезпечення позову у справі у заявлений спосіб.
Тому колегія суддів приходить до висновку, що ухвала суду постановлена з додержанням вимог закону.
Посилання відповідача на те, що позивачами не надано суду пропозицій щодо зустрічного забезпечення, колегія суддів не приймає до уваги, оскільки положеннями ст. 154 ЦПК України передбачено право суду, а не обов`язок вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування можливих збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення), а визначена частиною 3 ст. 154 ЦПК України обов`язковість зустрічного забезпечення має вичерпний характер й правовідносини сторін до вказаного переліку не відносяться.
Отже розгляд судом заяви про забезпечення позову, яка не містить пропозиції щодо зустрічного позову, не є порушенням норм законодавства та не свідчить про незаконність оскаржуваної ухвали.
Крім того відповідач в апеляційній скарзі просив при розгляді апеляційної скарги залучити третю особу – КС «Самопоміч».
На стадії апеляційного провадження Цивільним процесуальним кодексом не передбачено залучення до участі в справі третіх осіб.
При цьому з матеріалів справи убачається, що ухвалою Московського районного суду м.Харкова від 28 жовтня 2019 року було залучено до участі у справі за вищевказаним позовом КС «Самопоміч» в якості третьої особи (а.с.169).
Доводи апеляційної скарги висновків суду не спростовують.
Європейський суд з прав людини вказав що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними залежно від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо надання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки з огляду на конкретні обставини справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Відповідно до ст. 375 ЦПК України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а судове рішення без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Керуючись ст. ст. 367, 368, 374, 375, 381, 382, 383, 384 ЦПК України суд, -
п о с т а н о в и в:
Апеляційну скаргу  ОСОБА_3 – залишити без задоволення.
Ухвалу Московського районного суду міста Харкова від 06 вересня 2019 року – залишити без змін.
Постанова набирає законної сили з дня її прийняття, але може бути оскаржена в касаційному порядку безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складання повного судового рішення.

Головуючий: О.В. Маміна 

Судді:                                                                   С.С. Кругова

                                                                Н.П. Пилипчук
                               
Повне судове рішення виготовлено 05.02.2020 року.