ШОСТИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ АДМІНІСТРАТИВНИЙ СУД	
Справа № 640/7221/19                                                                       Суддя (судді) першої інстанції: Шейко Т.І.

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

  21 січня 2020 року                                                                                            м. Київ
          
Колегія Шостого апеляційного адміністративного суду у складі:
                                     судді-доповідача    Кузьменка В. В.,
                                     суддів Василенка Я. М., Шурка О. І.,
                                        за участю секретаря Кірієнко Н. Є.,
                                        
розглянувши у відкритому судовому засіданні у м. Києві справу за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Постійної комісії   Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії, за апеляційною скаргою Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019, - 
В С Т А Н О В И Л А:
Позивач звернувся до суду з позовом до Київської міської ради, Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), в якому просив:
- визнати протиправним та скасувати рішення Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 »;
- зобов`язати Київську міську раду та Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1», навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч. 1 ст. 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку ч. 5 ст. 30 Регламенту Київської міської ради»;
- зобов`язати Київську міську раду відповідно до вимог чинного законодавства України розглянути на найближчому пленарному засіданні проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу гр. ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », кадастровий номер 8000000000:90:066:0279 земельної ділянки площею 0,1000 га.
Ухвалою Окружного адміністративного суду міста Києва від 13.09.2019 закрито провадження у справі в частині позовної вимоги про визнання протиправним та скасування рішення Постійної комісії з питань містобудування, архітектури та землекористування Київської міської рали від 05.06.2018 про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ».
На обґрунтування своїх вимог позивач зазначав, що відповідачем безпідставно та поза межами установлених Регламентом Київської міської ради, затвердженого рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 №579/579, строків  відхилено проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 ».
Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 позов задоволено частково.
Вирішено зобов`язати Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) за власним підписом поставити на оригіналі проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 року №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1», навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку частини 1 статті 30 Регламенту Київської міської ради», та навпроти назви інших постійних комісій відмітку «підтримано в порядку частини 5 статті 30 Регламенту Київської міської ради», якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені.
Не погоджуючись із зазначеним судовим рішенням, відповідач Департамент земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати рішення суду першої інстанції, як таке, що ухвалене з порушенням норм матеріального і процесуального права, та прийняти нове рішення про відмову в задоволені позову в повному обсязі. 
Скаржник стверджує, що пунктом 2.3 Регламенту КМДА визначено, що проекти рішень Київської міської ради щодо набуття та припинення права на землю юридичними та фізичними особами візують як суб`єкти подання заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування, керівник структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування, керівник юридичної служби структурного підрозділу виконавчого органу з питань землекористування та погоджують відповідні постійні комісії Київської міської ради. Отже, Апелянт не наділений правом проставляти підписи на оригіналах проектів рішень Київської міської ради, а також відмітки відповідно до статті 30 Регламенту КМР, оскільки суб`єктом подання зазначених норм є заступник голови, до відання якого відносяться питання землекористування.
В судове засідання з`явився представник позивача, просив залишити рішення суду першої інстанції без змін.
Інші учасники, будучи повідомлені про дату, час та місце апеляційного розгляду справи, в судове засідання з належним чином підтвердженими повноваженнями на представництво у суді, не з`явилися. 
Враховуючи, що в матеріалах справи достатньо письмових доказів для правильного вирішення апеляційної скарги, а особиста участь сторін в судовому засіданні - не обов`язкова, неприбуття жодного з учасників справи у судове засідання, хоча вони були належним чином повідомлені про дату, час і місце судового засідання, колегія суддів у відповідності до ч. 2 ст. 313 КАС України визнала можливим проводити апеляційний розгляд справи за відсутністю сторін які не з`явилися.
Заслухавши суддю-доповідача, представника позивача, перевіривши матеріали справи, доводи апеляційної скарги, колегія суддів вважає, що апеляційна скарга не підлягає задоволенню з таких підстав.
Згідно зі ст. 242 КАС України рішення суду повинно ґрунтуватися на засадах верховенства права, бути законним і обґрунтованим. Законним є рішення, ухвалене судом відповідно до норм матеріального права при дотриманні норм процесуального права. Обґрунтованим є рішення, ухвалене судом на підставі повно і всебічно з`ясованих обставин в адміністративній справі, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні, з наданням оцінки всім аргументам учасників справи.
У відповідності до ст. 316 КАС України суд апеляційної інстанції залишає апеляційну скаргу без задоволення, а рішення або ухвалу суду - без змін, якщо визнає, що суд першої інстанції правильно встановив обставини справи та ухвалив судове рішення з додержанням норм матеріального і процесуального права.
Суд першої інстанції дійшов висновку про часткове задоволення позову виходячи з того, що зважаючи на те, що Постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування упродовж установленого частиною шостою статті 30 Регламенту строку не було розглянуто проект вищевказаного рішення Київської міської ради та прийнято за результатами такого розгляду відповідне рішення, то такий проект рішення уважається підтриманим вищевказаною Постійною комісією відповідно до ч. 11 ст. 30 Регламенту, незважаючи на прийняття Комісією поза межами цього строку рішення про його відхилення. За наведених обставин, обов`язком суб`єкта подання проекту рішення Київської міської ради, яким є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації), є самостійно за власним підписом проставити на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч.11 ст. 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч.5 ст. 30 Регламенту».
Колегія суддів погоджується з таким висновком суду виходячи з наступного.
З матеріалів справи вбачається, що 13.11.2014 позивач як учасник бойових дій (учасник антитерористичної операції) звернувся до Київської міської ради із заявою про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яку Київською міською радою зареєстровано за №08/х-5179.
Листом від 13.01.2015 №057021-08/х-5179-190 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) повідомив позивача про утворення робочої групи з опрацювання питань соціального захисту у сфері житлового забезпечення киян - учасників антитерористичної операції.
23.12.2016 позивач звернувся до Київської міської ради з клопотанням про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення у власність земельної ділянки площею 0,10 га для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд, яке було зареєстроване за №08/Х-15342 (справа К-29251).
За відсутності протягом установленого законодавством місячного строку відповіді від Київської міської ради про надання дозволу на розроблення документації із землеустрою або про відмову в його наданні, позивач листом від 27.01.2016 повідомив Київську міську раду про замовлення ним розроблення у відповідного фахівця документації із землеустрою без отримання такого дозволу.
Зважаючи на викладене, Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) виготовив завдання на проектування документації із землеустрою від 27.02.2017 №ЗВП-3403 щодо відведення земельної ділянки (обліковий код 90:066:0279) позивачу і передав його в роботу відповідному фахівцю.
26.05.2017 Головним управлінням Держгеокадастру у м. Києві без зауважень позивачу погоджено проект землеустрою та складено висновок №6178/82-17 про розгляд проекту землеустрою щодо відведення йому земельної ділянки.
02.06.2017 Департаментом містобудування та архітектури виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) складено висновок №17-033-В про погодження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 для будівництва і обслуговування житлового будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м. Києва.
21.07.2017 на підставі проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки ОСОБА_1 проведено державну реєстрацію земельної ділянки в Державному земельному кадастрі та присвоєно їй кадастровий номер 8000000000:90:066:0279.
Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 07.12.2017 №08/231-3082/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд у Голосіївському районі м. Києва» (справа А-23324), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісій Київської міської ради.
Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 12.12.2017 №29/62 проект вищевказаного рішення відхилено.
У подальшому Департаментом земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) підготовлено проект рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (справа А-23324), який направлено для подальшого розгляду до відповідних комісії Київської міської ради.
Проектом указаного рішення передбачалося, зокрема:
- внести зміни до «Програми розвитку зеленої зони міста Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста», затвердженої рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381, виключивши з переліку озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування на період після 2010 р. (таблиця №17 «Біля села Чапаєвка» земельну ділянку площею 0,1000 га на АДРЕСА_1;
- затвердити проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки громадянину ОСОБА_1 у приватну власність для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 (категорія земель - землі житлової та громадської забудови, код КВЦПЗ 02.01 справа №Ф-23324);
- передати громадянину ОСОБА_1 , за умови виконання пунктів 4 цього рішення, у приватну власність земельну ділянку площею 0,1000 га (кадастровий номер 8000000000:90:066:0279) для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 із земель комунальної власності територіальної власності міста Києва.
Згідно з протоколом засідання постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 15.05.2018 №12/74, вирішення питання щодо розгляду вищевказаного проекту рішення Київської міської ради відкладено.
Відповідно до протоколу засідання Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування від 05.06.2018 №14/76, за наслідками повторного розгляду згаданого проекту рішення Київської міської ради цей проект відхилено у зв`язку з тим, що земельна ділянка відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зелених насаджень зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381 (зі змінами).
Листом від 18.01.2019 №08/Х-5528-130 Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради повідомив позивача про відхилення вищевказаного проекту рішення Київської міської ради.
Не погоджуючись із рішенням Постійної комісії Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування щодо відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР, позивач звернувся до суду з адміністративним позовом.
Надаючи правову оцінку обставинам справи колегія суддів виходить з наступного.
Стаття 14 Конституції України гарантує право власності на землю. Це право набувається і реалізується громадянами, юридичними особами та державою виключно відповідно до закону.
Законом, який регулює земельні правовідносини, є Земельний кодекс України (надалі за текстом - ЗК України), а також прийняті відповідно до Конституції України та цього Кодексу нормативно-правові акти.
Відповідно до ч.1 статті 3 ЗК України земельні відносини регулюються Конституцією України цим Кодексом, а також прийнятими відповідно до них нормативно-правовими актами.
Приписи ч. 2 статті 4 ЗК України визначають, що завданням земельного законодавства є регулювання земельних відносин з метою забезпечення права на землю громадян, юридичних осіб, територіальних громад та держави, раціонального використання та охорони земель.
Відповідно до п. б) частини 1 ст. 81 ЗК України громадяни України набувають права власності на земельні ділянки на підставі безоплатної передачі із земель державної і комунальної власності.
Стаття 9 ЗК України визначає, що до повноважень Київської і Севастопольської міських рад у галузі земельних відносин на їх території належить, зокрема: розпорядження землями територіальної громади міста; передача земельних ділянок комунальної власності у власність громадян та юридичних осіб відповідно до цього Кодексу; надання земельних ділянок у користування із земель комунальної власності відповідно до цього Кодексу.
Згідно з частинами 1, 2 ст. 116 ЗК України громадяни та юридичні особи набувають права власності та права користування земельними ділянками із земель державної або комунальної власності за рішенням органів виконавчої влади або органів місцевого самоврядування в межах їх повноважень, визначених цим Кодексом, або за результатами аукціону.
          Набуття права на землю громадянами та юридичними особами здійснюється шляхом передачі земельних ділянок у власність або надання їх у користування.
          Відповідно до п. в) частини 1 ст. 81 ЗК України безоплатна передача земельних ділянок у власність громадян провадиться у разі одержання земельних ділянок із земель державної і комунальної власності в межах норм безоплатної приватизації, визначених цим Кодексом.
          У статті 121 ЗК України передбачено норми безоплатної передачі земельних ділянок громадянам. Зокрема, для ведення особистого селянського господарства - не більше 2,0 гектара. Підставою для набуття прав на земельну ділянку є відповідне рішення органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування.
Згідно з ч. 6 ст. 118 ЗК України громадяни, зацікавлені в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності для ведення фермерського господарства, ведення особистого селянського господарства, ведення садівництва, будівництва та обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд (присадибної ділянки), індивідуального дачного будівництва, будівництва індивідуальних гаражів у межах норм безоплатної приватизації, подають клопотання до відповідного органу виконавчої влади або органу місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу. У клопотанні зазначаються цільове призначення земельної ділянки та її орієнтовні розміри. 
Відповідно до ч.7 статті 118 Земельного кодексу України Рада міністрів Автономної Республіки Крим, районна, Київська чи Севастопольська міська державна адміністрація або сільська, селищна, міська рада розглядає клопотання у місячний строк і дає дозвіл на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або надає мотивовану відмову у його наданні. Підставою відмови у наданні такого дозволу може бути лише невідповідність місця розташування об`єкта вимогам законів, прийнятих відповідно до нормативно-правових актів, генеральних планів населених пунктів та іншої містобудівної документації, схем землеустрою і техніко-економічних обґрунтувань використання та охорони земель адміністративно-територіальних утворень, проектів землеустрою щодо впорядкування територій населених пунктів, затверджених у встановленому законом порядку.
У разі якщо у місячний строк з дня реєстрації клопотання Верховна Рада Автономної Республіки Крим, Рада міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу не надав дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки або мотивовану відмову у його наданні, то особа, зацікавлена в одержанні безоплатно у власність земельної ділянки із земель державної або комунальної власності, у місячний строк з дня закінчення зазначеного строку має право замовити розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки без надання такого дозволу, про що письмово повідомляє Верховну Раду Автономної Республіки Крим, Раду міністрів Автономної Республіки Крим, відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування. До письмового повідомлення додається договір на виконання робіт із землеустрою щодо відведення земельної ділянки.
Згідно ч. 8, 9, 10 статті 118 ЗК України проект землеустрою щодо відведення земельної ділянки погоджується в порядку, встановленому статтею 186-1 цього Кодексу
Відповідний орган виконавчої влади або орган місцевого самоврядування, який передає земельні ділянки державної чи комунальної власності у власність відповідно до повноважень, визначених статтею 122 цього Кодексу у двотижневий строк з дня отримання погодженого проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки (а в разі необхідності здійснення обов`язкової державної експертизи землевпорядної документації згідно із законом - після отримання позитивного висновку такої експертизи) приймає рішення про затвердження проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та надання у власність.
Відмова органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення клопотання без розгляду може бути оскаржена до суду.
У разі відмови органу виконавчої влади чи органу місцевого самоврядування у передачі земельної ділянки у власність або залишення заяви без розгляду питання вирішується в судовому порядку (ч.11 цієї статті).
Аналіз наведених норм права дає підстави для висновку, що ними визначено підстави, порядок, строки передачі земельної ділянки у власність громадян та органи, уповноважені розглядати ці питання. Вони передбачають, зокрема, що для передачі земельної ділянки у власність зацікавлена особа звертається до відповідних органів із заявами для отримання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та для надання її у власність, за результатами розгляду яких такі органи приймають рішення про погодження чи відмову в погодженні проекту землеустрою.
Статтею 26 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» (в редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) передбачено, що виключно на пленарних засіданнях сільської, селищної, міської ради вирішуються відповідно до закону питання регулювання земельних відносин.
За нормами статті 59 Закону України «Про місцеве самоврядування в Україні» рада в межах своїх повноважень приймає нормативні та інші акти у формі рішень. Рішення ради приймається на її пленарному засіданні після обговорення більшістю депутатів від загального складу ради, крім випадків, передбачених цим Законом. При встановленні результатів голосування до загального складу сільської, селищної, міської ради включається сільський, селищний, міський голова, якщо він бере участь у пленарному засіданні ради, і враховується його голос.
Виходячи з наведених правових норм в контексті спірних правовідносин вбачається, що рішення про надання дозволу на розроблення проекту землеустрою щодо відведення земельної ділянки та про надання її у власність належить до виключних повноважень Київської міської ради шляхом прийняття відповідних рішень на пленарному засіданні; при цьому рішення, дії або бездіяльність Київської міської ради щодо надання земельних ділянок можуть бути оскаржені до суду.
Київська міська рада є органом місцевого самоврядування, що представляє територіальну громаду міста Києва та від її імені і в її інтересах здійснює функції і повноваження місцевого самоврядування, визначені Конституцією України та законами України, в тому числі і з вирішення питань про надання землі у власність громадянам.
Порядок діяльності Київради, її органів, секретаріату Київради та його посадових осіб, депутатів Київради, порядок скликання сесій та призначення пленарних засідань Київради, підготовки і розгляду питань на пленарних засіданнях, прийняття Київрадою рішень, порядок формування і організації роботи постійних та тимчасових контрольних комісій, а також участі депутатських фракцій у роботі Київради встановлено Регламентом Київської міської ради (далі - Київрада), затвердженим рішенням Київської міської ради від 07.07.2016 № 579/579 (далі також - Регламент).
Згідно з ч. 1 та 4 26 Регламенту постійні комісії Київради виступають суб`єктами подання проектів рішень.
Відповідно до ч. 5 ст. 26 Регламенту суб`єкт подання проекту рішення на зворотному боці останньої сторінки проекту рішення зазначає профільну постійну комісію та інші постійні комісії, до функціональної спрямованості яких належить попередній розгляд зазначеного проекту рішення.
Згідно пункту 5 статті 29 Регламенту протягом п`яти днів з дня реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради Київський міський голова або за його дорученням заступник міського голови - секретар Київради надає доручення щодо розгляду проекту рішення постійній комісії, яка, враховуючи функціональну спрямованість постійних комісій, визначається ним профільною для попереднього розгляду відповідного проекту рішення, а також іншим постійним комісіям виходячи з їх функціональної спрямованості.
Частиною 1 ст. 30 Регламенту визначено, що Постійні комісії Київради (окрім профільної) протягом двадцяти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовують його та за результатами розгляду проекту рішення приймають висновок, яким: 1) підтримують проект рішення Київради без зауважень та підписують його; 2) підтримують проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями"; 3) відхиляють проект рішення з відповідним обґрунтуванням; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії поряд із підписом голови цієї постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії.
Профільна постійна комісія протягом тридцяти п`яти днів з моменту реєстрації проекту рішення в управлінні організаційного та документального забезпечення діяльності Київради опрацьовує його та за результатами розгляду проекту рішення приймає висновок, яким: 1) підтримує проект рішення Київради без зауважень та підписує його; 2) підтримує проект рішення Київради із зауваженнями чи рекомендаціями; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "із зауваженнями" або "з рекомендаціями"; 3) за згодою суб`єкта подання створює робочу групу постійної комісії для доопрацювання проекту рішення; 4) відхиляє проект рішення з відповідним обґрунтуванням та повертає його суб`єкту подання; у цьому випадку на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії поряд із підписом голови профільної постійної комісії ставиться відмітка "відхилено" із зазначенням дати та номеру відповідного протоколу засідання постійної комісії. Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії. (пункти 5, 6 статті 30 Регламенту).
Висновок профільної постійної комісії викладається у протоколі засідання комісії.
З матеріалів справи убачається, що Постійна комісія Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування за результатами опрацювання прийняла рішення про відхилення проекту рішення Київської міської ради від 26.03.2018 №08/231-975/ПР «Про передачу громадянину ОСОБА_1 у приватну власність земельної ділянки для будівництва і обслуговування жилого будинку, господарських будівель і споруд на АДРЕСА_1 », виклавши свій висновок про мотиви такого відхилення у протоколі засідання від 05.06.2018 №14/76.
Так, зокрема, проект відхилено з огляду на те, що земельна ділянка, про яку йдеться в проекті рішення, відноситься до озеленених територій, що резервуються для розвитку мережі зелених насаджень загального користування відповідно до Програми розвитку зеленої зони м. Києва до 2010 року та концепції формування зелених насаджень в центральній частині міста, затверджених рішенням Київської міської ради від 19.07.2005 №806/3381 (зі змінами).
Разом з тим, згідно пунктів 5, 11 статті 30 Регламенту у разі, якщо постійна комісія, що не є профільною з розгляду відповідного проекту рішення, протягом встановленого частиною першою цієї статті 30 Регламенту строку не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною першою цієї статті 30 Регламенту висновків, або у випадку ненадходження до профільної постійної комісії повідомлення про результати розгляду постійною комісією проекту рішення, проект рішення вважається підтриманим такою постійною комісією. В такому випадку суб`єкт подання або голова профільної постійної комісії після розгляду проекту рішення профільною постійною комісією самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви відповідної постійної комісії, що не є профільною, відмітку "підтримано в порядку частиною п`ятою статті 30 Регламенту".
У разі, якщо профільна постійна комісія протягом строку, встановленого частиною шостою цієї статті 30 Регламенту, не розглянула проект рішення або не прийняла жодного з передбачених частиною шостою цієї статті 30 Регламенту висновків, проект рішення вважається підтриманим профільною постійною комісією. В такому випадку профільна постійна комісія зобов`язана на вимогу суб`єкта подання протягом трьох днів направити йому оригінал проекту рішення. Суб`єкт подання може протягом тридцяти днів з моменту отримання оригіналу проекту рішення подати його для опрацювання до управління правового забезпечення діяльності Київради. В такому разі суб`єкт подання самостійно за власним підписом ставить на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку "підтримано в порядку частини одинадцятої статті 30 Регламенту", а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку "підтримано в порядку частини п`ятої статті 30 Регламенту".
Таким чином, проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради, дійсно, є можливим у випадку якщо проект рішення не було розглянуто комісіями у визначений статтею 30 Регламенту строк.
Проставлення відмітки «підтримано» на відповідному проекті рішення міської ради, дійсно, є можливим у випадку якщо проект рішення не було розглянуто відповідною постійною комісією у визначений статтею 30 Регламенту строк.
Зважаючи на те, що Постійною комісією з питань містобудування, архітектури та землекористування упродовж установленого ч. 6 ст. 30 Регламенту строку не було розглянуто проект вищевказаного рішення Київської міської ради та прийнято за результатами такого розгляду відповідне рішення, суд погоджується з доводами позивача, що такий проект рішення уважається підтриманим вищевказаною Постійною комісією відповідно до частини одинадцятої статті 30 Регламенту, незважаючи на прийняття Комісією поза межами цього строку рішення про його відхилення.
Обов`язок суб`єкта подання проекту рішення Київської міської ради, яким є Департамент земельних ресурсів виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) самостійно за власним підписом проставити на оригіналі проекту рішення навпроти назви профільної постійної комісії відмітку «підтримано в порядку ч.11 ст. 30 Регламенту», а навпроти назв інших постійних комісій у випадку, якщо відповідні підписи та відмітки ще не проставлені, ставить за власним підписом відмітку «підтримано в порядку ч.5 ст. 30 Регламенту». Вказане спростовує доводи апеляційної скарги щодо відсутності у апелянта таких повноважень.
За таких обставин, слід погодитись з висновком суду першої інстанції про часткове задоволення позову.
Суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними у ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги. В іншій частині рішення суду не оскаржувалося учасниками процесу.
          У взаємозв`язку з наведеним слід зазначити, що відповідно до п. 30. Рішення Європейського Суду з прав людини у справі «Hirvisaari v. Finland» від 27.09.2001, рішення судів повинні достатнім чином містити мотиви, на яких вони базуються для того, щоб засвідчити, що сторони були заслухані. 
Згідно п. 41 висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів до Комітету Міністрів Ради Європи щодо якості судових рішень, обов`язок суддів наводити підстави для своїх рішень не означає необхідності відповідати на кожен аргумент захисту на підтримку кожної підстави захисту. Обсяг цього обов`язку може змінюватися залежно від характеру рішення. 
Згідно з практикою Європейського суду з прав людини, очікуваний обсяг обґрунтування залежить від різних доводів, що їх може наводити кожна зі сторін, а також від різних правових положень, звичаїв та доктринальних принципів, а крім того, ще й від різних практик підготовки та представлення рішень у різних країнах. 
Щоб дотриматися принципу справедливого суду, обґрунтування рішення повинно засвідчити, що суддя справді дослідив усі основні питання, винесені на його розгляд, що і вчинено судом у даній справі.
Таким чином, враховуючи вищенаведене у сукупності, беручи до уваги при цьому кожен аргумент, викладений учасниками справи, рішення суду першої інстанції у цій справі є законним та обґрунтованим і не підлягає скасуванню, оскільки суд, всебічно перевіривши обставини справи, вирішив спір у відповідності з нормами матеріального права та при дотриманні норм процесуального права, в судовому рішенні повно і всебічно з`ясовані обставини в адміністративній справі, та колегія суддів не вбачає підстав для його скасування. 
Керуючись ст.ст. 242, 308, 315, 316, 321, 322, 325, 328, 329 КАС України, колегія суддів,  -
П О С Т А Н О В И Л А :
Апеляційну скаргу Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) на рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 у справі за адміністративним позовом ОСОБА_1 до Київської міської ради, Постійної комісії   Київської міської ради з питань містобудування, архітектури та землекористування, Департаменту земельних ресурсів Виконавчого органу Київської міської ради (Київської міської державної адміністрації) про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити певні дії - залишити без задоволення.
Рішення Окружного адміністративного суду міста Києва від 13 вересня 2019 - залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дати її прийняття та може бути оскаржена шляхом подачі касаційної скарги безпосередньо до Верховного Суду протягом тридцяти днів з дня складення повного судового рішення.

Суддя-доповідач:                                                                        В. В. Кузьменко 

Судді:                                                                                           Я. М. Василенко  

                                                                                                    О. І. Шурко

Повний текст постанови виготовлено 27.01.2020