УХВАЛА

06 лютого 2020 року 
м. Київ
справа №9901/34/20
адміністративне провадження №П/9901/34/20

Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Саприкіної  І.  В., перевіривши матеріали позовної заяви ОСОБА_1 до Президента України про зобов`язання вчинити певні дії,
У С Т А Н О В И В:
ОСОБА_1 звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду із позовною заявою до Президента України, у якій просить:
- зобов`язати Президента України надати обґрунтовану відповідь про наявність причини прийняття Розпорядження від 09  грудня 2016  року №  288/2016-рп «Про звільнення ОСОБА_1 з посади голови Слов`янської районної державної адміністрації Донецької області», а не накладання другого стягнення.
Згідно із пунктами 3 та 6 ч.  1 ст.  171 Кодексу адміністративного судочинства України (далі - КАС України) суддя після одержання позовної заяви з`ясовує, чи: відповідає позовна заява вимогам, установленим статтями 160, 161, 172 цього Кодексу; чи немає інших підстав для залишення позовної заяви без руху, повернення позовної заяви або відмови у відкритті провадження в адміністративній справі, установлених цим Кодексом.
Частиною 2 ст.  171 КАС України встановлено, що суддя відкриває провадження в адміністративній справі на підставі позовної заяви, якщо відсутні підстави для залишення позовної заяви без руху, її повернення чи відмови у відкритті провадження у справі.
Ознайомившись з позовною заявою, суд вважає, що її слід залишити без руху, з огляду на таке.
Відповідно до ч. 3 ст. 161 КАС України до позовної заяви додається документ про сплату судового збору у встановлених порядку і розмірі або документи, які підтверджують підстави звільнення від сплати судового збору відповідно до закону.
Підпунктом 1 п. 3 ч. 2 ст. 4 Закону № 3674-VI встановлено, що за подання до адміністративного суду позову немайнового характеру, який подано фізичною особою, справляється судовий збір, що становить 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб станом на 1 січня 2020  року.
Відповідно до ст. 7 Закону України від 14 листопада 2019 року № 294-IХ «Про Державний бюджет України на 2020 рік» прожитковий мінімум для працездатних осіб станом на 1 січня 2020 року становить 2102 грн.
Зі змісту позовної заяви убачається, що ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом, у якому заявив одну позовну вимогу немайнового характеру.
Таким чином, розмір судового збору при зверненні до суду із позовом, у якому заявлена одна немайнова позовна вимога, становить 840,  80  грн (2  102,  00*0,4).
Для усунення недоліків позовної заяви позивачу необхідно сплатити судовий збір у розмірі 840,  80  грн за такими реквізитами: розрахунковий рахунок UA288999980313151207000026007, отримувач коштів: УК у Печерському районі/22030102, код отримувача (код за ЄДРПОУ): 38004897, код банку отримувача (МФО): 899998, банк отримувача: Казначейство України (ЕАП), код класифікації доходу бюджету: 22030102 «Судовий збір (Верховний Суд, 055)», символ звітності банку: 207, призначення платежу: « 101; судовий збір за позовом (ПІБ чи назва установи, організації позивача), номер справи (чи номер касаційного провадження), Касаційний адміністративний суд», або надати документи, що підтверджують неспроможність його сплати.
Крім того, ч. 6 ст.  161 КАС України передбачено, що у разі пропуску строку звернення до адміністративного суду позивач зобов`язаний додати до позову заяву про поновлення цього строку та докази поважності причин його пропуску.
Відповідно до ч.  1 ст.  122 КАС України позов може бути подано в межах строку звернення до адміністративного суду, установленого цим Кодексом або іншими законами.
Частиною 2 ст.  122 КАС України визначено, що для звернення до адміністративного суду за захистом прав, свобод та інтересів особи встановлюється шестимісячний строк, який, якщо не встановлено інше, обчислюється з дня, коли особа дізналася або повинна була дізнатися про порушення своїх прав, свобод чи інтересів.
Для звернення до суду в справах щодо прийняття громадян на публічну службу, її проходження, звільнення з публічної служби встановлюється місячний строк (ч.  5 ст.  122 КАС України).
Предметом розгляду в межах заявленого позову є зобов`язання Президента України надати обґрунтовану відповідь про наявність причини прийняття Розпорядження від 09  грудня 2016  року №  288/2016-рп «Про звільнення ОСОБА_1 з посади голови Слов`янської районної державної адміністрації Донецької області», а не накладання другого стягнення.
Водночас до суду адміністративний позов позивач направив 29  січня 2020  року, тобто з пропуском місячного строку звернення до суду.
Однак, клопотання про поновлення строку звернення до суду із зазначенням поважних підстав пропуску такого строку, позивачем до суду не надано.
Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у своїй практиці неодноразово наголошував, що право на доступ до суду, закріплене у статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року, не є абсолютним: воно може підлягати дозволеним за змістом обмеженням, зокрема щодо умов прийнятності скарг. Такі обмеження не можуть зашкоджувати самій суті права доступу до суду, мають переслідувати легітимну мету, а також має бути обґрунтована пропорційність між застосованими засобами та поставленою метою (див. mutatis mutandis, пункт 33 рішення ЄСПЛ від 21 грудня 2010 року в справі «Перетяка та Шереметьєв проти України», заява №45783/05; пункт 53 рішення ЄСПЛ від 08 квітня 2010 року в справі «Меньшакова проти України», заява №377/02).
Процесуальні строки (строки позовної давності) є обов`язковими для дотримання; правила регулювання строків для подання скарги, безумовно, мають на меті забезпечення належного відправлення правосуддя і дотримання принципу юридичної визначеності; зацікавлені особи повинні розраховувати на те, що ці правила будуть застосовані (пункт 45 рішення ЄСПЛ від 28 жовтня 1998 року в справі «Perez de Rada Cavanilles v. Spain» («Перез де Рада Каванілес проти Іспанії»), заява №28090/95).
Отже, установлення процесуальних строків законом передбачено з метою дисциплінування учасників адміністративного процесу та своєчасного виконання ними передбачених КАС України певних процесуальних дій.
Відповідно до ч.  1 ст.  123 КАС України у разі подання особою позову після закінчення строків, установлених законом, без заяви про поновлення пропущеного строку звернення до адміністративного суду, або якщо підстави, вказані нею у заяві, визнані судом неповажними, позов залишається без руху. При цьому протягом десяти днів з дня вручення ухвали особа має право звернутися до суду з заявою про поновлення строку звернення до адміністративного суду або вказати інші підстави для поновлення строку.
Згідно з ч.  2 ст.  123 КАС України, якщо заяву не буде подано особою в зазначений строк або вказані нею підстави для поновлення строку звернення до адміністративного суду будуть визнані неповажними, суд повертає позовну заяву.
Відповідно до ч.  1 ст.  169 КАС України суддя, установивши, що позовну заяву подано без додержання вимог, установлених статтями 160, 161 цього Кодексу, протягом п`яти днів з дня подання позовної заяви постановляє ухвалу про залишення позовної заяви без руху.
В ухвалі про залишення позовної заяви без руху зазначаються недоліки позовної заяви, спосіб і строк їхнього усунення, який не може перевищувати десяти днів з дня вручення ухвали про залишення позовної заяви без руху (ч.  2 ст.  169 КАС України).
З огляду на викладене, позовну заяву необхідно залишити без руху, установивши строк, протягом якого позивач має усунути вказані судом недоліки, а саме:
- надати заяву про поновлення строку звернення до суду з адміністративним позовом із зазначенням підстав для поновлення строку та доказів поважності причин його пропуску, а також документ про сплату судового збору.
Роз`яснити позивачу, що у разі неусунення недоліків позовної заяви у встановлений судом строк, заява буде повернута з підстав, передбачених п.  1 ч.  4 ст.  169 КАС України.
Керуючись ст. 12, 19, 22, 121, 169, 171, 248, 262, 266 КАС України, суд
У Х В А Л И В:
Позовну заяву ОСОБА_1 до Президента України про зобов`язання вчинити певні дії - залишити без руху.
Установити позивачу строк десять днів з дати вручення копії цієї ухвали для усунення недоліків позовної заяви.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею, є остаточною та не може бути оскаржена.

Суддя                                                                                                     І.  В.  Саприкіна