КИЇВСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

Справа № 379/975/18
№ апеляційного провадження: 22-ц/824/2226/2020
 
П О С Т А Н О В А 
І М Е Н Е М     У К Р А Ї Н И
 
05 лютого 2020 року                                                                                     м. Київ
 
Київський апеляційний суд у складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:
судді - доповідача Слюсар Т.А.,
суддів: Волошиної В.М., Мостової Г.І.,
за участю секретаря судового засідання Макаренко О.О.,
розглянувши у відкритому судовому засіданні цивільну справу за апеляційною скаргою адвоката Дячука Віталія Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 на рішення Таращанського районного суду Київської області від 08 листопада 2019 року у складі судді Зінкіна В.І.,
у справі за позовом приватного акціонерного товариства «Київобленерго» до ОСОБА_1 про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення,- 
 
                                                      В С Т А Н О В И В:
 
У серпні 2018 року приватне акціонерне товариство «Київобленерго» (далі- ПрАТ) звернулось до ОСОБА_1 з позовом про стягнення вартості не облікованої електричної енергії внаслідок порушення споживачем Правил користування електричною енергією для населення.
Позов мотивовано тим, що позивач постачає відповідачці електричну енергію за адресою: АДРЕСА_1 , а остання, як споживач, здійснює розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах), у передбачені терміни. Відносини між громадянами (споживачами електричної енергії) та енергопостачальником, станом на час складання акту ПКЕЕ, регулювалися Правилами користування електричною енергією для населення, затвердженими Постановою КМУ від 26.07.99 №1357. Так, п.3 даних Правил передбачено, що споживання електричної енергії здійснюється на підставі договору про користування електричною енергією між споживачем та енергопостачальником. 
Зазначено, що 14.12.2017р., уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго»
Таращанського РП, у відповідності до п. 37 Правил проводилася перевірка об`єкта відповідача за вищевказаною адресою. Під час проведення даної перевірки позивачем було виявлено порушення п. 48 Правил, а саме: «що проявлялось у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, а саме між опорою 0,4 кВ та електролічильником №2807692 було змонтовано прихованим способом в стіні самовільне безоблікове підключення. Електроенергія, що споживалась від даного підключення, електролічильником не враховувалась». 
На підставі виявленого порушення Правил та у відповідності до п.53 ПКЕЕН, у присутності зятя власниці будинку - ОСОБА_2 та свідка, секретаря сільської ради - ОСОБА_4 складено акт про порушення Правил за № к 040442 від 14.12.2017р.
Щодо виявленого порушення ОСОБА_2 від імені ОСОБА_1 були надані пояснення, про те що у її житловому будинку було виявлено самовільне безоблікове приєднання, змонтоване прихованим способом, електрична енергія споживалась, лічильником не враховувалась. Свою вину визнає, претензій до працівників щодо складання акта не має. Аналогічні пояснення містяться в акті ПКЕЕН №К040442 в графі зауваження споживача (уповноваженої ним особи) до складеного акту. В подальшому, комісією з розгляду актів, 04.01.2018р. прийнято рішення, оформлене протоколом № 0189 про проведення нарахування по акту відповідно до Методики затвердженої Постановою НКРЕУ 04.05.2006 року № 562 із змінами та доповненнями. Так, сума збитків за не обліковану електричну енергію склала 53 430,67 грн.
Рішенням Таращанського районного суду Київської області від 08 листопада 2019 року позов задоволено.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» 53 430,67 грн., нарахованих по акту ПКЕЕН.
Стягнуто з ОСОБА_1 на користь ПрАТ «Київобленерго» судовий збір в розмірі 1762 грн.
В апеляційній скарзі адвокат Дячук В.С. в інтересах ОСОБА_1 посилаючись на незаконність та необґрунтованість рішення суду першої інстанції,  прийняте з порушенням норм процесуального права, просить його скасувати та постановити нове рішення, яким відмовити в задоволенні позовних вимог.
Зазначає, що судом першої інстанції не надано оцінку тому, що огляд житлового приміщення та складання акту №040442 від 14.12.2017р. відбувалось з порушення чинного законодавства у відсутності відповідачки чи її уповноваженого представника, та без її повідомлення. ОСОБА_2 не є її законним представником та вона його ніяким чином не уповноважувала ставити свій підпис в акті, а тому він не може вважатись належним доказом по справі, оскільки не підписаний особою, що має право на таке підписання.
Крім того, зазначає, що вказаний акт, який є підставою нарахування суми заборгованості, був розглянутий комісією з розгляду актів, теж з порушенням правил, оскільки саме засідання комісії від 04.01.2018 року було проведено без участі ОСОБА_1 .
У відзиві на апеляційну скаргу, зазначено що ПрАТ «Київобленерго» не порушено вимог закону щодо порядку складання, оформлення та розгляду на комісії акту про порушення № К 040442 від 14.12.2017 р., та тому правомірно підлягає стягненню вартість необлікованої електричної енергії в сумі 53 430,67 грн., яка нарахована на підставі підпункту «а» пункту 3.3 Методики за три роки.
Розрахунок за період саме три роки є вірним. Відповідачем даний термін не спростовано, доказів проведення розрахунку з іншої дати - суду не надано.
Враховуючи вказане, просив апеляційну скаргу відхилити, рішення суду першої інстанції залишити без змін.
У судовому засіданні ОСОБА_3 інтересах ОСОБА_1  підтримав доводи апеляційної скарги та просив її задовольнити, Мартинченко Н.М. в інтересах ПрАТ «Київобленерго» заперечувала проти задоволення апеляційної скарги та просила залишити без змін рішення суду першої інстанції. 
Заслухавши суддю-доповідача, дослідивши матеріали справи, перевіривши законність та обґрунтованість оскаржуваного рішення в межах доводів апеляційної скарги та вимог, заявлених у суді першої інстанції, колегія суддів дійшла висновку про відмову в задоволенні апеляційної скарги з наступних підстав.
Відповідно до ч.1 ст.367 ЦПК України суд апеляційної інстанції переглядає справу за наявними в ній і додатково поданими доказами та перевіряє законність і обґрунтованість рішення суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги.
Згідно приписів ст.12 ЦПК України кожна сторона повинна довести обставини, які мають значення для справи і на які вона посилається як на підставу своїх вимог або заперечень, крім випадків, встановлених цим Кодексом.
З матеріалів справи убачається, що ПрАТ «Київобленерго» здійснює енергопостачання до житлового будинку, який розташований за адресою:   АДРЕСА_1 , власником якого ОСОБА_1 , що підтверджено довідкою Ріжківської сільської ради Таращанського району Київської області №48 від 19.02.2018. В свою чергу ОСОБА_1 , як споживач, здійснює розрахунки з енергопостачальником за спожиту електроенергію по обумовленим тарифам (цінах) у передбачені терміни. Для проведення розрахунків відповідачці відкрито особовий рахунок № НОМЕР_1 .(а.с.23, 134-135).
Підключення електроенергії до будинку відповідачки і відкриття особового рахунку є фактичним укладанням договору на умовах, передбачених ЗУ «Про електроенергетику» та ПКЕЕНзатверджених КМУ від 26.07.1999р. № 1357.
Встановлено, що 14.12.2017р. уповноваженими працівниками ПрАТ «Київобленерго» - Таращанського РП, у відповідності до п. 37 ПКЕЕН, проводилася перевірка об`єкту відповідача за адресою: АДРЕСА_1 . Під час проведення даної перевірки за вказаною адресою було виявлено порушення п. 48 ПКЕЕН, що проявлялося у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, а саме між опорою 0,4 кВ та електролічильником №2807692 було змонтовано прихованим способом в стіні самовільне без облікове підключення. Електроенергія, що споживалась від даного підключення, електролічильником не враховувалася. Крім того, зазначене порушення ПКЕЕН було зафіксовано на фото та відеозаписі.(а.с.8-14, 143).
Після виявленого порушення Правил та у відповідності до п.53 ПКЕЕН, у присутності члена сім`ї відповідача - зятя ОСОБА_2 та свідка, секретаря сільської ради -  ОСОБА_4 складено акт про порушення Правил за № к 040442 від 14.12.2017р. на ім`я відповідачки, як власника житлового будинку та фактичного споживача за договором, після чого ОСОБА_2 були надані пояснення, зазначені у п. 9 акту, в яких він підтвердив виявлене представниками енергопостачальника порушення, зазначивши, що претензій до працівників Таращанського РП не має. (а.с.7).
В подальшому встановлено,  що зазначений акт про порушення був винесений на розгляд комісії актів порушення ПКЕЕН. Згідно протоколу № 0189 від 04.01.2018р. засідання комісії по розгляду акту № К 040442 від 14.12.2017р., було виконано розрахунок суми заборгованості за 1097 днів з 14.12.2014р. по 14.12.2017р. в розмірі 53430,58 грн.(а.с. 17-19). 
Задовольняючи позовні вимоги, суд першої інстанції виходив з доведеності факту безоблікового використання електроенергії в порушення вимог ПКЕЕН ОСОБА_1 .
Колегія суддів, погоджується з такими висновками суду, з огляду на наступне.
Згідно із статтею 1 Закону України «Про електроенергетику» споживачами електроенергії є суб`єкти господарської діяльності та фізичні особи, які використовують енергію для власних потреб на підстав договорів про її продаж та купівлю.
Відповідно до статті 26 Закону споживач енергії несе відповідальність з порушення умов договору з енергопостачальником та Правил користуванні електричною і тепловою енергією та виконання приписів державних інспекцій з енергетичного нагляду за режимами споживання електричної та теплової енергії згідно із законодавством України.
Споживач забезпечує в установленому законом порядку безперешкодний доступ відповідальних представників енергопостачальника, підприємства яке здійснює передачу енергії, до власних енергетичних установок для здійснення контролю за рівнем споживання енергії, відключення та обмеження споживання відповідно до встановленого порядку, а також уповноважених осіб центрального органу виконавчої влади, що реалізує державну політику у сфері нагляду (контролю) в галузі електроенергетики для здійснення державного енергетичного нагляду (контролю) за дотриманням вимог нормативно-правових актів, нормативних документів з питань технічної експлуатації електричних станцій і мереж, енергетичного обладнання і мереж суб`єктів електроенергетики та споживачів енергії в порядку, визначеному Законом України «Про основні засади державного нагляду (контролю) у сфері господарської діяльності».
Відповідно до статті 27 Закону правопорушення в електроенергетиці тягне за собою встановлену законодавством України цивільну, адміністративну і кримінальну відповідальність.
Правопорушеннями в електроенергетиці є крадіжка електричної і теплової енергії, самовільне підключення до об`єктів електроенергетики і споживання енергії без приладів обліку; порушення правил користування енергією.
Методика розрахунку розміру шкоди, завданої енергопостачальнику внаслідок викрадення електроенергії, встановлюється Кабінетом Міністрів України.
ПКЕЕН, затверджені Постановою Кабінету Міністрів України від 26 червня 1999 року № 1357, також регулюють відносини між громадянами та енергопостачальниками, обов`язкові для виконання всіма споживачами і енергопостачальниками незалежно від форм власності (пункт 1 ПКЕЕН). Відповідно до пункту 37 ПКЕЕН енергопостачальник має право знімати показання відповідно до умов договору та проводити обстеження електроустановок споживачів щодо виявлення споживання електричної енергії поза приладами обліку; вимагати від споживача відшкодування збитків, завданих порушеннями, допущеними споживачем підчас користування електричною енергією.
Згідно з пунктом 3 Методики визначення обсягу та вартості електричної енергії, необлікованої внаслідок порушення споживачами ПКЕЕН, вартість необлікованої електричної енергії розраховується на підставі акту про порушення, який складається відповідно до передбаченої ПКЕЕН процедури та в разі виявлення зазначених у ній порушень.
Відповідно до пункту 3.1 розділу 3 Методики вона застосовується на підставі акту про порушення, складеного з урахуванням вимог ПКЕЕН, та в разі виявлення порушень ПКЕЕН, зокрема, самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі поза засобами обліку електричної енергії.
Розрахунок вартості необлікованої електричної енергії згідно з пунктом 3.3 Методики здійснюється за добовою величиною розрахункового споживання електричної енергії; за тарифами (цінами) для населення, що діяли в період, за який розраховується розмір вартості не облікованої електричної енергії; та за кількістю днів (розрахунковий період).
Залежно від характеру виявленого порушення ПКЕЕН (підпункти 1-7 пункту * 3.1 Методики) добовий обсяг споживання електричної енергії визначається за формулами, які визначені пунктами 2.7, 3.4 та 3.6 цієї Методики. Кількість днів, яка береться для розрахунку обсягу самовільно спожитої електричної енергії, може становити шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, дванадцять місяців та три роки (пункт 3.3 Методики).
Згідно з підпунктом «а» пункту 3.3 Методики у разі виявлення у споживача порушень, зазначених у підпунктах 1-3 пункту 3.1 цієї глави (у частині щодо пошкодження приладів обліку), кількість днів у періоді, за який має здійснюватися перерахунок, враховується з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня усунення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, вчинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку не мали можливості, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дати останньої технічної перевірки або допуску електроустановки споживача в експлуатацію (якщо технічна перевірка в період з дати допуску електроустановки споживача в експлуатацію до дати виявлення порушення не проводилась) чи набуття прав власності на об`єкт (приміщення), але не більше ніж за три роки.
Якщо споживач установив пристрій, що занижує покази приладу обліку, учинив інші дії, що призвели до споживання необлікованої електричної енергії, виявити які представники постачальника електричної енергії під час проведення контрольного огляду приладу обліку мали можливість, споживачу робиться перерахунок за спожиту електричну енергію з дня останнього контрольного огляду приладу обліку до дня виявлення порушення, але не більше загальної кількості днів за шість календарних місяців, що передували дню виявлення порушення.
За підпунктом «б» пункту 3.3 Методики у разі самовільного підключення споживачем електроустановок, струмоприймачів або проводів до електричних мереж енергопостачальника із дня набуття споживачем права власності на електроустановку чи права користування електроустановкою або із дня здійснення останньої технічної перевірки електричної мережі, до якої було здійснене самовільне підключення, але не більше сумарної кількості днів за дванадцять календарних місяців, що передували дню виявлення порушення, та до дня усунення порушення.
Відповідно до ПКЕЕ контрольний огляд засобу обліку - виконання комплексу робіт з метою візуального обстеження цілісності засобу обліку (корпусу, скла, кріплення тощо), цілісності встановлених згідно з актом про пломбування пломб та наявності відбитків їх тавр, зняття показів засобів обліку, а технічна перевірка - виконання комплексу робіт з метою визначення відповідності стану засобу обліку електричної енергії та схеми його підключення, а також відповідності стану електропроводки та електроустановок від межі балансової належності до точки обліку, яка має здійснюватися постачальником електричної енергії не рідше одного разу на три роки.
Згідно з пунктом 1.2 ПКЕЕ прихована електропроводка - це електрична проводка, яка приєднана до електричної мережі поза розрахунковим засобом обліку, яку представник постачальника без використання спеціальних технічних засобів або часткового демонтажу будівельних конструкцій, оздоблювальних матеріалів, під час попереднього контрольного огляду засобу обліку або технічної перевірки не мав можливості виявити.
Як убачається з акту про порушення правил за № к 040442 від 14.12.2017р., було виявлено порушення п. 48 Правил, а саме: що проявлялось у вигляді самовільного підключення електроустановок, струмоприймачів або електропроводки до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, а саме між опорою 0,4 кВ та електролічильником №2807692 було змонтовано прихованим способом в стіні самовільне безоблікове підключення. Електроенергія, що споживалась від даного підключення, електролічильником не враховувалась. 
На підставі викладеного, позивачем було належним чином доведено, що відповідач самовільно підключилася до електричної мережі енергопостачальника з порушенням схеми обліку, тому ОСОБА_1   зобов`язана відшкодувати позивачу вартість необлікованої електричної енергії, яка обрахована відповідно до норм Методики № 562.
За таких обставин, колегія суддів вважає законними й обґрунтованими висновки районного суду про  наявність правових підстав до задоволення позову й  стягнення з ОСОБА_1 на користь позивача  вартість необлікованої електричної енергії у розмірі 53 430 грн. 67 коп. 
Твердження апеляційної скарги про незаконність дій працівників товариства під час складання  акту про порушення № К040442 колегія суддів визнає необґрунтованими, остільки вони спростовуються долученими до справи доказами.
Так, як свідчить зміст акту, а також пояснення допитаного судом у якості свідка секретаря сільради, складено його у відповідності до п.53 ПКЕЕН трьома представниками  енергопостачальника, у присутності свідка ОСОБА_4 та члена сім`ї відповідача - зятя ОСОБА_2 , який працівникам надав доступ для огляду електроустановки, провівши до кімнати,  в якій і виявлено порушення, а також надав  пояснення.
У акті про порушення ОСОБА_2 дав письмові пояснення, в яких підтвердив виявлене представниками  товариства порушення, пов`язане з  самовільним підключенням і поза обліковим споживанням  електроенергії, що не враховувалася електролічильником (а.с.7).
Про споживання електроенергії прихованим способом, змонтованим між стіною та електролічильником, вказував ОСОБА_2 і в заяві на ім`я директора Таращанського РП, складеній від імені ОСОБА_1 (а.с.15).
Перевіряючи доводи апеляційної скарги, колегія суддів враховує і ту обставину, що Правилами не передбачено складання акту про порушення за результатами перевірки лише за участю споживача за договором.
Члени сім'ї споживача також є користувачами  електроенергії. ОСОБА_2 , який є зятем позивача, під час перевірки вчиняв дії, які не викликали сумніву в тому, що він є близькою особою до відповідачки і проживає в будинку, користуючись електроенергією.
У п.9 акту про порушення, зазначено, що комісія електропостачальника з розгляду складеного акта буде проводити засідання 04.01.2018року. На засідання запрошується споживач або уповноважена особа. Також повідомлено, що у разі неявки його на засідання комісії, цей акт розглядається без участі споживача або уповноваженої особи. Другий екземпляр акту було видано  члену сім`ї ОСОБА_1 - ОСОБА_2 , з яким відповідач мала можливість ознайомитися (а.с.7).
Присутність споживача чи уповноваженої ним особи на засіданні комісії є правом, а не обов`язком. Правилами не передбачено зобов`язання споживача з`являтися на засідання комісії.
За таких обставин, колегія суддів визнає безпідставними твердження апеляційної скарги про  порушення прав відповідача під час  засідання комісії по розгляду акту про порушення з причин  неповідомлення про дату відповідного  засідання. 
Окрім цього, колегія суддів враховує й наступне.
Відповідно до п.6.42 ПКЕЕ, споживач має право оскаржити рішення комісії в суді. У разі звернення до суду впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу споживачу останній має право не оплачувати виставлені рахунки до вирішення спірних питань у судовому порядку.
У разі звернення споживача до суду щодо оскарження рішення комісії споживач впродовж 10 робочих днів з дня вручення протоколу повідомляє про це постачальника електричної енергії (до прийняття постачальником електричної енергії рішення про обмеження або відключення електропостачання) та надає копію зареєстрованої в канцелярії суду позовної заяви. У разі неотримання постачальником електричної енергії ухвали про відкриття провадження у справі впродовж 20 робочих днів з дня реєстрації позовної заяви канцелярією суду постачальник електричної енергії може звернутись до суду щодо встановлення факту порушення провадження у справі.
Спірні питання, які виникають між сторонами при складанні акта про порушення, при визначенні розміру суми збитків, належної до оплати, а також при здійсненні платежів, вирішуються у судовому порядку.
Як убачається із матеріалів справи та пояснень представників сторін, відповідачем не оскаржувались в судовому порядку складений позивачем акт про порушення та рішення комісії. 
Встановлено, що перевірка електроустановки в помешканні відповідача проводилася за сплином 3-х років, тому правомірно проведено нарахування вартості позаобіково спожитої енергії  за три роки.
Перевіркою арифметичного розрахунку, встановлено правильність розрахунків позивача та здійснення їх відповідно до вказаних вимог Методики.
Апеляційна скарга не містить нових фактів чи засобів доказування, які б спростовували висновки суду першої інстанції. 
Наведені в апеляційній скарзі доводи не спростовують обставин виявленого порушення та виникнення в зв`язку з цим відповідного зобов`язання та фактично зводяться до переоцінки доказів та незгоди відповідача з висновками суду першої інстанції, а тому не дають підстав для висновку про неправильне застосування місцевим судом норм матеріального і процесуального права, яке призвело або могло призвести до неправильного вирішення справи.
Європейський суд з прав людини вказав, що пункт 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод зобов`язує суди давати обґрунтування своїх рішень, але це не може сприйматись як вимога надавати детальну відповідь на кожен аргумент. Межі цього обов`язку можуть бути різними в залежності від характеру рішення. Крім того, необхідно брати до уваги, між іншим, різноманітність аргументів, які сторона може представити в суд, та відмінності, які існують у державах-учасницях, з огляду на положення законодавства, традиції, юридичні висновки, викладення та формулювання рішень. Таким чином, питання, чи виконав суд свій обов`язок щодо подання обґрунтування, що випливає зі статті 6 Конвенції, може бути визначено тільки у світлі конкретних обставин справи (Проніна проти України, № 63566/00, § 23, ЄСПЛ, від 18 липня 2006 року).
Таким чином, апеляційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення суду першої інстанції - без змін.
Керуючись ст. ст. 367, 374, 375, 382 ЦПК України, суд,-
 
П О С Т А Н О В И В :
 
Апеляційну скаргу адвоката Дячука Віталія Сергійовича в інтересах ОСОБА_1 відхилити.
Рішення Таращанського районного суду Київської області від 08 листопада 2019 року залишити без змін.
Постанова суду набирає законної сили з дня її прийняття й оскарженню в касаційному порядку не підлягає, крім випадків, передбачених положеннями п.2 ч.3 ст.389 ЦПК України.
 
Повне судове рішення складено 06 лютого 2020 року.
 
Суддя-доповідач:   
 
Судді: