ХЕРСОНСЬКИЙ АПЕЛЯЦІЙНИЙ СУД

ПОСТАНОВА
ІМЕНЕМ УКРАЇНИ

27 лютого 2020 року місто Херсон

єдиний унікальний номер судової справи:766/10730/19
номер провадження: 22-ц/819/392/20

Херсонський апеляційний суд в складі колегії суддів судової палати з розгляду цивільних справ:

головуючий суддя (суддя-доповідач) Базіль Л.В.,
суддів: Бугрика В.В., Семиженка Г.В.,
розглянув у порядку письмового провадження апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 на ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2019 року про застосування зустрічного забезпечення, постановлену у складі судді Ус О.В. у цивільній справі №766/10730/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа: ОСОБА_6 про визнання договорів купівлі - продажу недійсними та витребування майна з чужого незаконного володіння
ВСТАНОВИВ:
              12 листопада 2019 року представник відповідача, ОСОБА_5 , адвокат Гонтар Поліна Анатоліївна звернулася до суду із заявою про зустрічне забезпечення, в якому просить застосувати зустрічне забезпечення позову у справі № 766/10730/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про визнання недійсними договорів купівлі – продажу та витребування майна з незаконного володіння до позивача ОСОБА_2 у вигляді внесення нею на депозитний рахунок суду коштів у розмірі 364676,20 грн.
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2019 року заяву адвоката Гонтар Поліни Анатоліївни, яка діє від імені ОСОБА_5 про застосування зустрічного забезпечення позову задоволено.
Застосовано зустрічне забезпечення та зобов`язано ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 364676 грн. Строк зустрічного забезпечення не може перевищувати десяти днів з дня постановлення ухвали про забезпечення позову.
Не погодившись з вказаною ухвалою суду, ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 подав апеляційну скаргу, в якій просить скасувати ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2019 року та ухвалити нове судове рішення, яким відмовити у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову, посилаючись на те, що ухвала винесена з порушенням норм процесуального права.
В обґрунтування доводів апеляційної скарги, зокрема, посилається на те, що судом не враховано, що ОСОБА_5 не надала доказів існування ризику спричинення збитків заходами забезпечення позову, оскільки незважаючи на заборону відчуження магазину – прибудови «Квіти» та земельної ділянки під ним, ОСОБА_5 має право проводити будь-які дії щодо реконструкції спірного магазину, окрім здійснення державної реєстрації. На офіційному сайті Держархбудінспекції України в розділі «Реєстр дозвільних документів» містяться відомості про те, що в березні 2019 року ОСОБА_5 було зареєстровано декларацію про готовність об`єкта до експлуатації щодо реконструкції магазину – прибудови «Квіти» під магазин з вбудованими квартирами без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані та без зміни зовнішньої конфігурації. Зазначає, що проведення державної реєстрації права власності на реконструйований магазин унеможливить виконання рішення суду, оскільки спірного майна – магазину-прибудови «Квіти» взагалі не існуватиме. В той же час вказує на не співмірність вжитих заходів зустрічного забезпечення заходам забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову.
Зазначає про неспроможність ОСОБА_2 внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 364676,20 грн.
У відзиві на апеляційну скаргу представник відповідача ОСОБА_5 , адвокат Гонтар П.А. заперечила проти доводів апеляційної скарги, звертає увагу суду на те, що за придбання спірних об`єктів нерухомості ОСОБА_5 сплачено грошові кошти у розмірі 100062,00 грн та 2 103138,00 грн, а тому доводи апелянта про не співмірність вжитих заходів зустрічного забезпечення про зобов`язання позивача внести на депозитний рахунок суду грошові кошти у розмірі 364676,20 грн із заходами забезпечення позову стосовно майна загальною вартістю понад 2000000,00 грн є необґрунтованими. Зазначає, що суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, оскільки заявником надані докази того, що позивач має скрутний майновий стан, проти чого і сама не заперечує в апеляційній скарзі.
Посилаючись на викладене просить апеляційну скаргу залишити без задоволення, а ухвалу суду залишити без змін.
Відповідно до п.5 ч.1 ст.353 ЦПК України окремо від рішення суду можуть бути оскаржені в апеляційному порядку ухвали суду першої інстанції щодо зустрічного забезпечення.
Частиною 2 статті 369 ЦПК України передбачено, що апеляційні скарги на ухвали суду, зазначені в пунктах, зокрема, п.5 ч.1 ст.353 цього Кодексу, розглядаються судом апеляційної інстанції без повідомлення учасників справи.
За вказаних обставин, виходячи з положень ч.13 ст.7 ЦПК України розгляд справи здійснюється в порядку письмового провадження за наявними у справі матеріалами. У зв`язку з цим, судове засідання не проводиться.
Крім того, у відповідності до ч. 5 ст. 268 ЦПК України, датою ухвалення рішення є дата його проголошення (незалежно від того, яке рішення проголошено - повне чи скорочене). Датою ухвалення рішення, ухваленого за відсутності учасників справи, є дата складення повного судового рішення.
У зв`язку з цим, датою ухвалення цього рішення є 27.02.2020 року.
Заслухавши доповідь судді-доповідача, перевіривши законність та обґрунтованість ухвали суду першої інстанції в межах доводів та вимог апеляційної скарги, колегія суддів дійшла висновку про задоволення апеляційної скарги з наступних підстав.
Як вбачається з виділених матеріалів справи, направлених суду апеляційної інстанції, 30.06.2019 року ОСОБА_2 звернулася до суду із позовом, в якому просила визнати недійсними договори купівлі – продажу від 28.09.2015 року магазину – прибудови «Квіти» та земельної ділянки, що розташовані за адресою: АДРЕСА_1 , укладені між ОСОБА_3 , яка діяла від імені ОСОБА_2 та ОСОБА_4 , посвідчені приватним нотаріусом Херсонського міського нотаріального округу Черкашиною Надією Ігорівною; витребувати зазначені об`єкти нерухомості від ОСОБА_5 на користь позивача. 
Ухвалою Херсонського міського суду Херсонської області від 21 червня 2019 року задоволено заяву позивача про забезпечення позову та заборонено органам державної реєстрації прав на нерухоме майно, державним реєстраторам прав на нерухоме майно, у тому числі особам, які виконують функції державного реєстратора прав на нерухоме майно, вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо магазину – прибудови «Квіти», розташованого за адресою: АДРЕСА_1 та земельної ділянки кадастровий номер 6510136900:01:001:0283, розташованої за адресою: АДРЕСА_1 .
12 листопада 2019 року адвокат Гонтар П.А., яка діє від імені ОСОБА_5 звернувся до суду із заявою, в якій просила суд застосувати зустрічне забезпечення позову у цивільній справі № 766/10730/19 за позовом ОСОБА_2 до ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , третя особа ОСОБА_6 про визнання недійсними договорів купівлі-продажу та витребування майна з незаконного володіння та зобов`язати позивача ОСОБА_2 надати зустрічне забезпечення, шляхом внесення грошових коштів у розмірі 364676,20 грн на депозитний рахунок суду.
Заява мотивована тим, що спірний магазин – прибудови «Квіти» є об`єктом реконструкції, яку проводить ОСОБА_5 на підставі дозвільних документів, під магазин з вбудованими квартирами без зміни геометричних розмірів фундаментів у плані та без зміни зовнішньої конфігурації. З метою майбутнього продажу квартир ОСОБА_5 уклала 01.06.2018 року із ОСОБА_7 та ОСОБА_8 окремі договори – купівлі- продажу майнових прав.
Пунктом 5.3 даних Договорів передбачено, що у разі наявності підстав для відмови в державній реєстрації права власності на об`єкт нерухомості (квартири) за покупцем з вини продавця, продавець сплачує на користь покупця штраф у розмірі 10% від загальної вартості майнових прав на об`єкт нерухомості та повертає покупцю сплачену останнім повну вартість майнових прав.
       Представник відповідача вказує, що у зв`язку з із вжитими судом заходами забезпечення позову, ОСОБА_5 позбавлена можливості виконати умови укладених договорів через наявність зареєстрованої заборони органам державної реєстрації прав на нерухоме майно вчиняти будь-які реєстраційні дії щодо магазину-прибудови «Квіти», а також земельної ділянки на якій він розташований та на теперішній час несе ризики збитків в загальному розмірі 364676,20 грн за порушення умов п.5.3 договорів, з яких 180365,00 грн – сума штрафу, що підлягає сплаті на користь ОСОБА_7 , та 184311,20 грн – сума штрафу, що підлягає сплаті на користь ОСОБА_8 .
       Окрім того, представник ОСОБА_5 вказує на наявність підстав за яких суд зобов`язаний застосувати зустрічне забезпечення, а саме на скрутне матеріальне становище позивача.
Відповідно до ч. 1 ст. 154 ЦПК України, суд може вимагати від особи, яка звернулася із заявою про забезпечення позову, забезпечити відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричинені забезпеченням позову (зустрічне забезпечення).
Зустрічне забезпечення застосовується тільки у випадку забезпечення позову.
За відсутності обставин, які є обов`язковою умовою застосування зустрічного забезпечення, таке забезпечення є правом, а не обов`язком суду. Це питання віднесено на розсуд суду і застосовується у разі наявних до того обґрунтованих сумнівів щодо безперешкодного можливого відшкодування збитків відповідача, які можуть бути спричиненні забезпеченням позову.
У відповідності до частини 4 статті 154 ЦПК України, зустрічне забезпечення, як правило, здійснюється шляхом внесення на депозитний рахунок суду грошових коштів у розмірі, визначеному судом.
Розмір зустрічного забезпечення визначається судом з урахуванням обставин справи. Заходи зустрічного забезпечення позову мають бути співмірними із заходами забезпечення позову, застосованими судом, та розміром збитків, яких може зазнати відповідач у зв`язку із забезпеченням позову (ч.5 ст.154 ЦПК України).
Таким чином, зустрічне забезпечення – це гарантія відшкодування ймовірних для відповідача збитків. Воно має на меті зберегти певний баланс сторін і нейтралізувати можливі негативні наслідки, які можуть виникнути в результаті застосування судом забезпечувальних заходів за заявою позивача.
Задовольняючи заяву про зустрічне забезпечення позову, суд виходив з того, що ОСОБА_2 є боржником за 9 виконавчими провадженнями про стягнення з неї на користь банків та фізичних осіб заборгованостей, а також на те, що вона є позичальником коштів відповідно до копій боргових розписок та вважав, що ОСОБА_5 , як власник спірного нерухомого майна несе ризики зі сплати штрафних санкцій за порушення взятих на себе зобов`язань за укладеними нею з іншими особами договорів купівлі – продажу майнових прав у розмірі 364676,20 грн.
Проте колегія суддів звертає увагу на те, що суд першої інстанції не здійснив належної правової оцінки та дослідження наданих відповідачем ОСОБА_5 доказів щодо майнового стану позивача на предмет їх належності та достатності, оскільки посилаючись на те, що позивач є боржником за 9 виконавчими провадженнями не звернув уваги, що із 9 виконавчих проваджень, виявлених за результатами пошуку в АСВП, чотири з них знаходяться в статусі завершених, а відкриті виконавчі провадження не містять інформації щодо виду стягнення та його розміру, не з`ясував джерело погодження боргових розписок, зважаючи на те, що суду надані фотокопії розписок, за якими ОСОБА_5 не є кредитором.
Також, колегія суддів звертає увагу на те, що можливість відшкодування збитків, яких може зазнати ОСОБА_5 у зв`язку із забезпеченням позову, має бути ретельно досліджена судом, визначено їх потенційний розмір, оцінено співмірність застосованих заходів забезпечення позову розміру таких можливих збитків та розміру зустрічного забезпечення. В той же час вказані обставини судом першої інстанції не були розглянуті, та не оцінювалися з достатньою повнотою, а надані відповідачкою ОСОБА_5 копії договорів купівлі – продажу майнових прав від 01.06.2018 року не свідчать про розмір збитків, яких вона може зазнати у зв`язку із забезпеченням позову, а є розміром штрафних санкцій, узгоджений учасниками договірних відносин щодо купівлі – продажу майнових прав, та учасником яких позивач не є.
Таким чином, оскаржувана ухвала не містить доказів необхідності застосування зустрічного забезпечення, враховуючи також ту обставину, що спір по даній справі стосується правомірності переходу права власності на спірні об`єкти нерухомості, та витребування цих об`єктів нерухомості з володіння відповідача ОСОБА_5 , яка наразі є власником цього майна та яке перебуває у її володінні.
       За викладених обставин, оскаржувану ухвалу суду не можна визнати законною та обґрунтованою, а тому вона як така, що постановлена з порушенням норм процесуального права підлягає скасуванню з ухваленням нового судового рішення про відмову у задоволенні заяви про зустрічне забезпечення позову.
Керуючись ст.367,374,376 ЦПК України суд
ПОСТАНОВИВ:
Апеляційну скаргу ОСОБА_1 , який діє від імені ОСОБА_2 задовольнити.
Ухвалу Херсонського міського суду Херсонської області від 22 листопада 2019 року про застосування зустрічного забезпечення скасувати та постановити нове судове рішення, яким у задоволенні заяви ОСОБА_5 про застосування зустрічного забезпечення відмовити.
Постанова суду апеляційної інстанції набирає законної сили з дня її прийняття та може бути оскаржена до Верховного Суду протягом тридцяти днів.
Головуючий Л.В.Базіль
Судді: В.В.Бугрик
Г.В.Семиженко