УХВАЛА
24 січня 2020 року 
Київ
справа №810/1574/18
адміністративне провадження №К/9901/1341/20
Верховний Суд у складі судді Касаційного адміністративного суду Усенко Є.А., розглянув матеріали касаційної скарги адвоката Кидалова Ігора Миколайовича, представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на рішення Окружного адміністративного суду               м. Києва від 02.07.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 у справі за адміністративним позовом Кидалова Ігора Миколайовича , ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 до Головного управління Державної фіскальної служби у Київській області про визнання протиправним та скасування рішення, зобов`язання вчинити дії,
У С Т А Н О В И В:
Адвокат Кидалов І.М., представник ОСОБА_1 , ОСОБА_2, ОСОБА_3 , звернувся до Касаційного адміністративного суду у складі Верховного Суду із касаційною скаргою на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.07.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019, у якій посилаючись на порушення судами першої та апеляційної інстанцій норм матеріального та процесуального права, просить скасувати зазначені судові рішення та прийняти нове рішення, яким позов задовольнити. 
За змістом статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України відкриття касаційного провадження обумовлено, зокрема, відповідністю касаційної скарги вимогам цього Кодексу щодо форми і змісту касаційної скарги. 
Касаційна скарга підлягає залишенню без руху як така, що подана з порушенням частини четвертої статті 330 Кодексу адміністративного судочинства України: до касаційної скарги не додано документ про сплату судового збору.
Відповідно до підпункту 3 пункту 3 частини другої статті 4 Закону України "Про судовий збір" від 08.07.2011 №3674-VI (у редакції, чинній на час подання касаційної скарги; Закон №3674-VI) за подання до адміністративного суду касаційної скарги на рішення суду ставка судового збору становить 200 відсотків ставки, що підлягала сплаті при поданні позовної заяви. 
Відповідно до частини першої статті 4 Закону №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) судовий збір справляється у відповідному розмірі від прожиткового мінімуму для працездатних осіб, встановленого законом на 1 січня календарного року, в якому відповідна заява або скарга подається до суду, - у відсотковому співвідношенні до ціни позову та у фіксованому розмірі.
Згідно з відомостями з Єдиного державного реєстру судових рішень суд першої інстанції ухвалою від 16.04.2018 позовну заяву залишив без руху. Тобто, позивачі з адміністративним позовом звернулися до суду у квітні 2018 року.
Законом України "Про Державний бюджет України на 2018 рік" прожитковий мінімуму на 01.01.2018 встановлено у розмірі 1762,00 грн. 
За змістом оскаржуваних судових рішень позовна заява містить вимоги майнового характеру.
Відповідно до підпункту 1 пункту 3 частини другої статті 4 Закону №3674-VI (у редакції, чинній на час подання позову) за подання до адміністративного суду адміністративного позову майнового характеру, який подано фізичною особою або фізичною особою - підприємцем, ставка судового збору становить 1 відсоток ціни позову, але не менше 0,4 розміру прожиткового мінімуму для працездатних осіб та не більше 5 розмірів прожиткового мінімуму для працездатних осіб.
Отже, ставка судового збору за подання даної касаційної скарги на рішення суду становить 3    724,75 грн (186    237,76 грн х 1% х 200%).
Між тим, позивачі просять звільнити їх від сплати судового збору або розглянути можливість зменшення сум судового збору за подання касаційної скарги до вирішення справи по суті, посилаючись на майновий стан та право доступу до суду.
Відповідно до частини третьої статті 2 Кодексу адміністративного судочинства України одним із принципів адміністративного судочинства є рівність усіх учасників адміністративного процесу перед законом і судом.
Частиною першою статті 133 Кодексу адміністративного судочинства України з метою, щоб судові витрати не були перешкодою для доступу до суду малозабезпечених осіб, і гарантування принципу рівності всіх осіб у правах щодо доступу до суду незалежно від майнового стану, встановлено можливість полегшення судом тягаря судових витрат для осіб з низьким рівнем достатку шляхом зменшення розміру належних до сплати судових витрат, звільнення від їх сплати повністю або частково, відстрочення або розстрочення сплати судових витрат на визначений строк.
Разом з тим, відповідно до положень частини першої статті 8 Закону №3674-VI, суд, враховуючи майновий стан сторони, може своєю ухвалою за її клопотанням відстрочити або розстрочити сплату судового збору на певний строк, але не довше ніж до ухвалення судового рішення у справі за таких умов:1) розмір судового збору перевищує 5 відсотків розміру річного доходу позивача - фізичної особи за попередній календарний рік; або 2) позивачами є: а) військовослужбовці; б) батьки, які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю, якщо інший з батьків ухиляється від сплати аліментів; в) одинокі матері (батьки), які мають дитину віком до чотирнадцяти років або дитину з інвалідністю; г) члени малозабезпеченої чи багатодітної сім`ї; ґ) особа, яка діє в інтересах малолітніх чи неповнолітніх осіб та осіб, які визнані судом недієздатними чи дієздатність яких обмежена; або 3) предметом позову є захист соціальних, трудових, сімейних, житлових прав, відшкодування шкоди здоров`ю.
Суд може зменшити розмір судового збору або звільнити від його сплати на підставі, зазначеній у частині першій цієї статті (частина друга статті 8 Закону №3674-VI).
Норми цієї статті є спеціальними, які встановлюють виключні підстави для відстрочення (розстрочення) сплати судового збору, зменшення розміру судового збору або звільнення від сплати судового збору. Наведений перелік умов, за яких суд може відстрочити або розстрочити сплату судового збору (так само звільнити від сплати судового збору чи зменшити розмір судового збору) є вичерпним. Встановлюючи ці умови, законодавець у такий спосіб одночасно визначає, які причини можуть бути визнані судом поважними при вирішенні питань, пов`язаних із сплатою судового збору.
Доказів того, що позивачі відносяться до категорій осіб, які можуть бути звільнені від сплати судового збору або яким може бути зменшено розмір судового збору за подання касаційної скарги, адвокат Кидалов І.М. не надав.
З огляду на викладене, клопотання адвоката Кидалова І.М. про звільнення позивачів від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги задоволенню не підлягає.
Відповідно до частини другої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України до касаційної скарги, яка не оформлена відповідно до вимог, встановлених статтею 330 цього Кодексу, застосовуються положення статті 169 цього Кодексу.
Згідно з положенням частини першої статті 169 Кодексу адміністративного судочинства України у разі якщо позовну заяву подано без додержання вимог, встановлених статтями 160, 161 цього Кодексу, постановляється ухвала про залишення позовної заяви без руху.
Відповідно до частини шостої статті 332 Кодексу адміністративного судочинства України питання про залишення касаційної скарги без руху суддя-доповідач вирішує протягом десяти днів з дня надходження касаційної скарги. 
Зважаючи на викладене, касаційна скарга залишається без руху із наданням десятиденного строку з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху, протягом якого скаржники мають право надати/надіслати суду касаційної інстанції документ про сплату судового збору у встановлених законом порядку та розмірі.
Керуючись статтею 332 Кодексу адміністративного судочинства України
У Х В А Л И В :
У задоволенні клопотання адвоката Кидалова Ігора Миколайовича, представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , про звільнення позивачів від сплати судового збору або зменшення розміру судового збору за подання касаційної скарги відмовити.
Касаційну скаргу адвоката Кидалова Ігора Миколайовича, представника ОСОБА_1 , ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , на рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 02.07.2019 та постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 19.12.2019 залишити без руху.
Встановити для усунення зазначених в ухвалі недоліків десятиденний строк з дня вручення ухвали про залишення касаційної скарги без руху.
Ухвала набирає законної сили з моменту її підписання суддею і оскарженню не підлягає. 

...........................

Є.А. Усенко,
Суддя Верховного Суду