справа № 991/29/20
провадження №11-сс/991/89/20

ВИЩИЙ АНТИКОРУПЦІЙНИЙ СУД
АПЕЛЯЦІЙНА ПАЛАТА

У Х В А Л А
Іменем України

23 січня 2020 року                                                                         місто Київ
               
Суддя Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду ОСОБА_1 , перевіривши матеріали апеляційної скарги детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.01.2020 р., -
в с т а н о в и л а:
20 січня 2020 року до Апеляційної палати Вищого антикорупційного суду надійшла зазначена апеляційна скарга.
Оскаржуваною ухвалою слідчий суддя Вищого антикорупційного суду скасував постанову детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 від 21.12.2019 р. про відмову у задоволенні клопотань адвоката ОСОБА_3 в інтересах ТОВ «Охоронне підприємство «Група Скіф» від 19.12.2019 р. в частині відмови у задоволенні клопотань про допити в якості свідків ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 в рамках кримінального провадження № 52018000000000415 від 26.04.2018 р., а також зобов`язав детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 провести допити в якості свідків у цьому кримінальному провадженні ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 та ОСОБА_7 , яким поставити питання, зазначені у клопотанні представника потерпілого від 19.12.2019 р. 
Детектив Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 оскаржила зазначену ухвалу слідчого судді в апеляційному порядку. В апеляційній скарзі просить ухвалу слідчого судді від 14.01.2020 р. скасувати та постановити нову, якою відмовити у задоволенні скарги адвоката ОСОБА_3 . 
В обґрунтування апеляційної скарги зазначено, що слідчий суддя в межах, наданих кримінальним процесуальним законодавством, не може надавати вказівки конкретним особам щодо вчинення конкретних дій, оскільки при цьому порушується принцип верховенства права та дискреційність повноважень органу, який повинен прийняти певні рішення. Детектив вважає, що слідчий суддя Вищого антикорупційного суду, зобов`язавши проводити допити осіб по наданим представником потерпілого питанням, без законних на те підстав фактично обмежив процесуальну самостійність слідчого, перебравши на себе функцію органу досудового розслідування.
Перевіривши доводи апеляційної скарги та дослідивши матеріали, надані на її обґрунтування, суддею-доповідачем встановлено підстави для повернення апеляційної скарги особі, яка її подала, з огляду на таке.
Частиною 1 ст. 393 КПК визначено вичерпний перелік осіб, які мають право подати апеляційну скаргу на судове рішення, зокрема:
1) обвинувачений, стосовно якого ухвалено обвинувальний вирок, його законний представник чи захисник - в частині, що стосується інтересів обвинуваченого;
2) обвинувачений, стосовно якого ухвалено виправдувальний вирок, його законний представник чи захисник - в частині мотивів і підстав виправдання;
3) підозрюваний, обвинувачений, його законний представник чи захисник;
4) законний представник, захисник неповнолітнього чи сам неповнолітній, щодо якого вирішувалося питання про застосування примусового заходу виховного характеру, - в частині, що стосується інтересів неповнолітнього;
5) законний представник та захисник особи, щодо якої вирішувалося питання про застосування примусових заходів медичного характеру;
6) прокурор;
7) потерпілий або його законний представник чи представник - у частині, що стосується інтересів потерпілого, але в межах вимог, заявлених ними в суді першої інстанції;
8) цивільний позивач, його представник або законний представник - у частині, що стосується вирішення цивільного позову;
9) цивільний відповідач або його представник - у частині, що стосується вирішення цивільного позову;
9-1) представник юридичної особи, щодо якої здійснюється провадження, - у частині, що стосується інтересів юридичної особи;
9-2) фізична або юридична особа - у частині, що стосується її інтересів під час вирішення питання про долю речових доказів, документів, які були надані суду; третя особа - у частині, що стосується її інтересів під час вирішення питання про спеціальну конфіскацію;
10) інші особи у випадках, передбачених цим Кодексом.
Отже, детектив Національного антикорупційного бюро України не відноситься до кола осіб, які наділені правом на апеляційне оскарження судового рішення у відповідності до вимог ст. 393 КПК України.
Аналогічна правова позиція викладена в ухвалі Верховного Суду від 02.01.2020 р. по справі № 760/24613/19. 
Відповідно до вимог п. 2 ч. 3 ст. 399 КПК України, апеляційна скарга повертається, якщо її подала особа, яка не має права подавати апеляційну скаргу. 
На підставі викладеного, керуючись ст.ст. 309, 369-372, 399, 418, 532 КПК України, -
п о с т а н о в и л а:
Апеляційну скаргу детектива Національного антикорупційного бюро України ОСОБА_2 на ухвалу слідчого судді Вищого антикорупційного суду від 14.01.2020 р. – повернути особі, яка її подала.
Ухвала суду апеляційної інстанції може бути оскаржена в касаційному порядку.

Суддя                                                                               ОСОБА_1