Постанова  
Іменем  України
 
29 січня 2020 року
м. Київ
 
справа № 210/84/16-ц  
 
провадження № 61-4522 св 19 
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду:
 
головуючого -Луспеника Д. Д.,
суддів: Воробйової І. А., Гулька Б. І. (суддя-доповідач), Лідовця Р. А., 
Черняк Б. І.,
 
учасники справи:
позивач - ОСОБА_1 ;
відповідач - публічне акціонерне товариство «АрселорМіттал Кривий Ріг»;
треті особи: Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, первинна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки працівників науки, виробництва 
та фінансів публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг»;
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційні 
скарги публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» 
та Криворізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області на постанову Дніпровського апеляційного суду у складі колегії суддів: Зубакової В. П., Барильської А. П., Бондар Я. М., від 08 жовтня 2019 року, 
ВСТАНОВИВ:
 
1.     Описова частина 
Короткий зміст позовних вимог
У січні 2016 року  ОСОБА_1 звернувся до суду з позовом 
до публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» 
(далі - ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг»), треті особи: Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального 
страхування України в Дніпропетровській області, головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, первинна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки працівників науки, виробництва та фінансів публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг», про визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування майнової та моральної шкоди. 
Позовна заява мотивована тим, що він більше 11 років працює на посаді вальцювальника стана гарячого прокату шостого розряду сортопрокатного цеху №1 прокатного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг».
28 червня 2015 року він працював у свою зміну на дрібносортовому 
стані 250-1, де о 13 годині 40 хвилин сталося «буріння» розкату на кліті № 5 чорнової групи. Для різання та видалення розкату, він почав розмотувати гумотканинні рукави газорізальної апаратури, однак під час протягування рукавів через площадку, у районі чорнової групи, стався зрив гумових рукавів. Він вирішив під`єднати шланги, для чого присів на праве коліно 
та руками, з великим зусиллям, з`єднав відрізки гумових рукавів.Оскільки гумові рукава, як на кисень, так і на газ, мали однакове розпізнавальне забарвлення (що є неприпустимим), при з`єднанні гумових рукавів він отримав сильний удар у ділянку лівого ока. Кровотечі не було, у зв`язку 
з чим він вирішив піти на 6-й пост, щоб прикласти холодну воду до обличчя 
і лише там зрозумів, що не бачить на ліве око.
У цей час на 6-й пост підійшов майстер виробництва ОСОБА_2 (безпосередній його керівник), а згодом і старший вальцювальник 
ОСОБА_3 , які бачили його пошкоджене око.
У цей самий день він звернувся за медичною допомогою до міської лікарні, де його залишили на стаціонарне лікування, а згодом до нього приїздили ОСОБА_2 та начальник зміни ОСОБА_4 , а також ОСОБА_5 
і ОСОБА_6 , які переконували його повідомити лікаря, що травма побутова, проте він відмовився від таких дій. У зв`язку з чим ОСОБА_2 наполягав на написанні пояснювальної записки, зміст якої йому надиктовував та наполіг на складанні заяви від 28 червня 2015 року із проханням відпустити його з роботи на годину раніше за сімейними обставинами.
Зважаючи на те, що у нього боліли очі й він хотів щоб все швидше закінчилося, він написав заяву та частину пояснювальної записки, а вже потім зрозумів, що йому не потрібно цього робити, у зв`язку з чим пояснювальна записка так і не була дописана до кінця.
У м. Кривому Розі Дніпропетровської області він лікувався десять днів, 
а потім був направлений до лікарні імені Мечникова у м. Дніпрі, де йому провели операцію по закріпленню сітківки та заміни кришталика ока. Всі витрати на лікування у розмірі 22 600 грн понесли його батьки.
За результатом розслідування нещасного випадку, який стався із ним 
28 червня 2015 року, складено акт форми Н-5, з яким він не був згоден 
та звернувся зі скаргою до Криворізького гірничопромислового територіального управління Державного комітету України з промислової безпеки, охорони праці та гірничого нагляду (надалі - Держгірпромнагляд»), яким було видано припис про проведення повторного розслідування нещасного випадку.
Комісією, що утворена наказом від 14 вересня 2015 року № 1099 по 
ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», у період з 14 вересня 2015 року по 
16 листопада 2015 року проведено повторне розслідування нещасного випадку.
За результатами повторного розслідування нещасного випадку, комісією було складено акт форми Н-5 від 10 листопада 2015 року, яким визнано нещасний випадок таким, що не пов`язаний з виробництвом.
Позивач вважав, що фактично комісія не здійснила проведення розслідування нещасного випадку, знову приховала від роботодавця 
та органів державного нагляду за охороною праці нещасний випадок, що стався з ним на підприємстві.
Під час розгляду справи, на виконання припису головного управління Держпраці у Дніпропетровській області від 16 серпня 2017 року № 2/1.1, виданого у зв`язку з надходженням від нього 03 серпня 2017 року скарги,
у період з 30 січня 2018 року по 23 лютого 2018 року комісія провела повторне розслідування нещасного випадку та не пов`язала нещасний випадок з виробництвом, про що складено акт форми Н-5 від 26 лютого 2018 року.
Посилаючись на те, що комісія знову склала акт з порушенням вимог 
Закону України «Про охорону праці», акт не розглянутий і не затверджений роботодавцем - Генеральним директором ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», уточнивши позовні вимоги, ОСОБА_1 просив суд: визнати нещасний випадок, який стався 28 червня 2015 року, таким, що пов`язаний з виробництвом; зобов`язати ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався із ним 
28 червня 2015 року; стягнути з ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» на його користь суму коштів, витрачених на медикаменти, у розмірі 22 600 грн, 
а також на відшкодування моральної шкоди 122 000 грн.
Короткий зміст рішення суду першої інстанції 
Рішенням Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області у складі судді Вікторович Н. Ю. від 22 червня 2018 року позов ОСОБА_1 залишено без задоволення. 
Залишаючи позов ОСОБА_1 без задоволення, суд першої інстанції виходив із того, що Порядком проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві, затвердженого Постановою Кабінету Міністрів України від 20 листопада 2011 року № 1232 (далі - Порядок № 1232), та Законом України «Про охорону праці» передбачено, що затвердження чи перегляд затвердженого акта за формою Н-5, порядок визнання чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, складення акта за формою Н-1, належить до повноважень посадової особи органу Держгірпромнагляду, рішення якої може бути оскаржено у судовому порядку, а суд не наділений такими повноваженнями органу Держгірпромнагляду, на який законом вони покладені. Таким чином, позовна вимога задоволенню не підлягає, а, отже, й не підлягає задоволенню позовні вимоги в частині стягнення на користь позивача майнової та моральної шкоди, так як ці вимоги мають похідний характер від первісної вимоги.
Короткий зміст судових рішень суду апеляційної інстанції 
Ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 15 січня 2019 року прийнято відмову  ОСОБА_1 від позовних вимог до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у частині стягнення грошових коштів, витрачених на медикаменти, 
у розмірі 22 600 грн та на відшкодування моральної шкоди у розмірі 
122 600 грн. Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 червня 2018 року про відмову 
у задоволенні позову ОСОБА_1 до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» 
у частині стягнення грошових коштів, витрачених на медикаменти, у розмірі 22 600 грн та на відшкодування моральної шкоди у розмірі 122 600 грн визнано нечинним. Провадження у справі за позовом ОСОБА_1 до 
ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» у частині стягнення грошових коштів, витрачених на медикаменти, у розмірі 22 600 грн та на відшкодування моральної шкоди у розмірі 122 600 грн закрито.
Постановою Дніпровського апеляційного суду від 08 жовтня 2019 року апеляційну скаргу  ОСОБА_1 задоволено частково. Рішення Дзержинського районного суду м. Кривого Рогу Дніпропетровської області від 22 червня 2018 року в частині відмови у задоволенні позову 
ОСОБА_1 до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» про визнання нещасного випадку, який стався із ним 28 червня 2015 року, таким, що пов`язаний 
з виробництвом, та зобов`язання ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався 
28 червня 2015 року з ОСОБА_1 , скасовано та ухвалено в цій частині нове рішення про задоволення цих позовних вимог.
Визнано нещасний випадок, який стався 28 червня 2015 року 
з ОСОБА_1 таким, що пов`язаний з виробництвом.
Зобов`язано ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві, що стався 28 червня 2015 року 
з ОСОБА_1 .
Скасовуючи рішення районного суду в частині відмови у задоволенні 
позову ОСОБА_1 про визнання нещасного випадку, який стався із ним 28 червня 2015 року таким, що пов`язаний з виробництвом, і зобов`язання відповідача скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві та ухвалюючи в цій частині нове рішення про задоволення цих вимог, апеляційний суд виходив із того, що позивачем доведено обставини, на які він посилався як на підтвердження своїх вимог, а саме факт настання нещасного випадку, який стався із ним 28 червня 2015 року, що пов`язаний 
з виробництвом. При цьому апеляційний суд вказав, що відповідно до положень Порядку № 1232 право висловлювати незгоду з висновками роботи спеціальної комісії, серед інших, надано також потерпілому, членам його сім`ї чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси, шляхом оскарження у судовому порядку.
Короткий зміст вимог касаційних скарг
У касаційних скаргах ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» та Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, посилаючись на неправильне застосування судом норм матеріального права та порушення норм процесуального права, просять оскаржуване судове рішення апеляційного суду скасувати, а рішення районного суду залишити без змін. 
Надходження касаційної скарги до суду касаційної інстанції 
Ухвалою Верховного Суду від 22 листопада 2019 року за касаційною скаргою ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» відкрито касаційне провадження 
у справі та витребувано її матеріали з Дзержинського районного суду 
м. Кривого Рогу Дніпропетровської області.
Ухвалою Верховного Суду від 16 грудня 2019 року за касаційною скаргою Криворізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області відкрито касаційне провадження у справі. 
У грудні 2019 року справа надійшла до Верховного Суду.
Ухвалою Верховного Суду у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду від 21 січня 2020 року справу за позовом  ОСОБА_1 до ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», треті особи: 
Криворізьке відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області, головне управління Держпраці у Дніпропетровській області, первинна профспілкова організація Всеукраїнської профспілки працівників науки, виробництва та фінансів 
ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг», про визнання нещасного випадку 
таким, що пов`язаний з виробництвом, зобов`язання вчинити певні дії, відшкодування майнової та моральної шкоди призначено до судового розгляду.
Аргументи учасників справи
Доводи осіб, які подали касаційну скаргу 
Касаційна скарга ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» мотивована тим, що суд апеляційної інстанції вийшов за межі розгляду апеляційної скарги, так як позивач не просив скасувати рішення районного суду та задовольнити його позов, а лише не погоджувався із формулюванням резолютивної частини рішення суду та вважав свої вимоги передчасними. Крім того, апеляційний суд на стадії апеляційного перегляду за клопотанням позивача безпідставно призначив у справі судову-медичну експертизу, хоча у суді першої інстанції позивачем не порушувалось питання про проведення такої експертизи. 
Касаційна скарга Криворізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області мотивована тим, що суд апеляційної інстанції дійшов помилкового висновку про задоволення позову, так як не врахував, що з`ясування обставин 
і причин нещасного випадку, визначення, чи пов`язаний нещасний випадок 
з виробництвом, та складання відповідних актів є спеціальною компетенцією комісії з розслідування нещасного випадку, а не суду, а тому вимога позивача про зобов`язання скласти відповідні акти є порушенням виключної, передбаченої Законом України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» та Порядку № 1232, компетенції комісії на проведення розслідування нещасного випадку. При цьому апеляційний суд не звернув уваги на те, що у разі незгоди потерпілого зі змістом акту про нещасний випадок, то вказане питання вирішується посадовою особою державного нагляду за охорону праці, чиє рішення є обов'язковим для роботодавця та може бути оскаржено у судовому порядку (частини 
третя, четверта статті 22 Законом України «Про охорону праці», пункти 33, 
34 Порядку № 1232). Таким чином, у судовому порядку оскарженню підлягає рішення посадової особи Держгірпромнагляду, а не рішення роботодавця, тому він є неналеженим відповідачем у справі. Тобто на законодавчому рівні встановлено коло осіб, дії яких оскаржуються у суді щодо складання актів форми Н-1, Н-5 і цей перелік осіб є вичерпним, розширеному тлумаченню не підлягає. При цьому права позивача мають захищатися способом, який передбачений у пункті 34 Порядку № 1232.
Доводи особи, яка подала відзив на касаційні скарги
У грудні 2019 року та у січні 2020 року до Верховного Суду надійшли 
відзиви  ОСОБА_1 на касаційні скарги, в яких зазначено, що оскаржувана постанова апеляційного суду є законною та обґрунтованою, а доводи касаційних скарг - безпідставними. 
Фактичні обставини справи, встановлені судами
24 липня 2015 року виконуючим обов`язки директора департаменту 
з охорони праці ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Кириленко О. В. було затверджено акт проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 28 червня 2015 року на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 , згідно з якого комісією не визнано випадок таким, що пов`язаний з виробництвом (т. 1, а. с.157-160).
20 серпня 2015 року ОСОБА_1 на адресу Держгірпромнагляду було подано скаргу про незгоду з висновками комісії з розслідування обставин та причин настання нещасного випадку, що стався із ним 28 червня 
2015 року.
07 вересня 2015 року Держгірпромнаглядом видано припис № 2-09/1 про проведення повторного розслідування нещасного випадку, який стався 
28 червня 2015 року з вальцювальником стану гарячого прокату 
шостого розряду сортопрокатного цеху № 1 прокатного департаменту 
ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 , зобов`язано скласти акти за формою Н-5 та Н-1 (у разі визнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом).
17 листопада 2015 року директором департаменту з охорони праці ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Михаєнко Є. В. затверджено акт проведення розслідування (спеціального розслідування) нещасного випадку, що стався 28 червня 2015 року на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 , згідно з якого комісією вдруге не визнано випадок таким, що пов`язаний з виробництвом (т. 1, а. с.16-25).
Враховуючи скарги ОСОБА_1 та його незгоду з висновками про обставини і причини настання нещасного випадку, головним управлінням Держпраці у Дніпропетровській області були винесені приписи, на підставі яких проводились повторні розслідування нещасного випадку.
26 лютого 2018 року директором департаменту з охорони праці та промислової безпеки ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_7 було затверджено акт проведення нещасного випадку, що стався 28 червня 
2015 року на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 , згідно з якого, ознайомившись з пояснювальною запискою вальцювальника стана гарячого прокату сортопрокатного цеху № 1 прокатного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» Андрєєва І. І. від 05 лютого 2018 року та 
його пропозицією від 09 лютого 2018 року, з його заявою від 30 червня 
2015 року, скаргою до Держгірпромнагляду від 20 серпня 2015 року, пояснювальними записками та протоколами опитування ОСОБА_1 та причетних осіб (доданих до матеріалів проведеного у період з 30 червня 2015 року по 24 липня 2015 року розслідування заяви ОСОБА_1 , 
від 30 червня 2015 року, доданих до матеріалів розслідування проведеного у період з 14 вересня 2015 року по 16 листопада 2015 року), інформацією лікувальних закладів, протоколом проведення 24 липня 2015 року натурного моделювання заявлених ОСОБА_1 обставин, іншою документацією, враховуючи, що вальцювальник стана гарячого прокату ОСОБА_1 про отримання ним будь-яких пошкоджень 28 червня 2015 року не повідомив членів бригади та керівника робіт, не звертався до фельдшерських пунктів підприємства для огляду та надання медичної допомоги у зв`язку з отриманням ним ушкоджень під час виконання трудових обов`язків, суперечить у своїх письмових та усних поясненнях та заявах, та взявши до уваги інші матеріали попередніх розслідувань, керуючись вимогами пункту 14 Порядку № 1232, комісія не встановила факт отримання ОСОБА_1 28 червня 2015 року ушкоджень при вказаних ним обставинах, нещасний випадок з вальцювальником стана гарячого прокату сортопрокатного цеху № 1 прокатного департаменту ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 визнала таким, що не підпадає під вимоги пункту 15 Порядку № 1232 та не пов`язаний з виробництвом. 
Акт розслідування за формою Н-5 від 17 листопада 2015 року визнано вважати таким, що втратив чинність. Комісія не вбачила осіб, дії або бездіяльність яких призвели до нещасного випадку, оскільки факт настання нещасного випадку не встановлено (т. 2, а. с.232-237).
Відповідно до наказу від 02 листопада 2017 року № 1329 та наказу 
від 30 січня 2018 року № 129 Генеральний директор ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» ОСОБА_9 делегував свої повноваження по підписанні розпорядчих документів на підприємстві заступникам Генерального директора та директорам окремих департаментів (т. 3, а. с.19-22, 23).
Згідно з медичної картки стаціонарного хворого № 483/12 КЗ «Криворізька міська лікарня № 4» ДОР», відділення мікрохірургії ока, ОСОБА_1 , 
ІНФОРМАЦІЯ_1 , був госпіталізований 28 червня 2015 року о 15.10 год. з діагнозом: контузія лівого ока тяжкого ступеню, гіфема, гемофтальм, вторинна гіпертензія, травматичний мідріаз. Травма 28 червня 2015року виробнича.
У зазначеній медичній картці наявна довідка комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 4» ДОС в очний центр, в якій теж зазначено, що 28 червня 2015 року о 15.10 год. ОСОБА_1 звернувся з приводу виробничої травми, яка сталась на роботі 28 червня 2015 року приблизно 
о 13.30 год. (зірвало шланг з баллона). У цій довідці зазначено (мовою оригіналу): «Поступил в отделение с жалобами на снижение зрения, боль в левом глазу. Со слов больного: «сегодня около 13.40 на рабочем месте сорвался шланг и попал по левому глазу». За медпомощью обращался самостоятельно, о травме сообщил ... и мастеру ОСОБА_2 , который в устной форме направил его в 4-ю ГБ. Признаков алкогольного опьянения нет».
Згідно з медичної картки стаціонарного хворого № 4831 комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 4» ДОР» на ім`я ОСОБА_1 , 
1984 року народження, останній був госпіталізований 28 червня 2015 року 
о 15.10 годин зі скаргами на зниження зору, з його слів в цей день близько 13:40 на робочому місці зірвався шланг та попав в око. За медичною допомогою звернувся самостійно на приймальний покій комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 4» ДОР».
У медичній картці амбулаторного хворого № 58 на ім`я ОСОБА_1 , 
1984 року народження, наявні дані огляду лікаря офтальмолога до травми, при проходженні медичного огляду від 11 лютого 2014 року, а також запис від 17 липня 2015 року зі скаргами на зниження зору в лівому оці, хворіє з 28 червня 2015 року, у 13:40 годин на робочому місці зірвався шланг, попав по лівому оку, лікувався в офтальмологічному відділенні комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 4» ДОР».
З консультативного висновку офтальмолога комунального закладу «ДОКОЛ» на ОСОБА_1 , 1984 року народження, слідує, що він був оглянутий 08 липня 2015 року та визначено анамнез: зі слів, переніс травму на виробництві 28 червня 2015 року. Ліве око травмував гумовим шлангом, лікувався в умовах 4 міської лікарні м. Кривий Ріг до 07 липня 2015 року.
Відповідно до записів медичної картки стаціонарного хворого 
№ 3012 комунального закладу «Дніпропетровська обласна клінічна офтальмологічна лікарня», відділення № 152 (відділення мікрохірургія ока), слідує, що гр. ОСОБА_1 , ІНФОРМАЦІЯ_1 , госпіталізований 08 липня 2015 року о 14.18 год. з діагнозом: контузія очного яблука, гемофтальм лівого ока. «При надходженні: скарги на відсутність зору лівого ока. Із анамнезу: 28 червня 2015 року контузія важкого ступня лівого ока. Травма виробнича, проходив курс консервативного лікування лівого ока за місцем проживання.
Згідно з висновком судово-медичної експертизи від 05 червня 2019 року 
№ 77, призначеної у справі ухвалою Дніпровського апеляційного суду 
від 29 січня 2019 року за клопотанням  ОСОБА_1 , у останнього внаслідок травмування на виробництві 28 червня 2015 року встановлено ушкодження у вигляді контузії лівого ока тяжкого ступеню, гіферми, гемофтальму, травматичного мідріазу, підвивиху кришталика лівого ока, відшарування сітківки ока, які під час травматичного процесу призвели до наслідків: артефакції, деструкції скловидного тіла, складного міопічного астигматизму.
Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути від дії тупого твердого предмету, яким міг бути і фрагмент рукава газового різака (гумового шлангу), що не суперечить показам, вказаним у позовній заяві ОСОБА_1 від 30 грудня 2015 року.
Встановлені тілесні ушкодження, за ознакою стійкої втрати професійної працездатності, відносяться до середнього ступеня тяжкості, що відповідає вимогам Наказу Міністерств охорони здоров`я України №420 від 05 червня 2012 року, згідно таблиці 11.3., відсоток втрати професійної працездатності у зв`язку з наявністю артифакції на лівому оці внаслідок травми 2015 року, складає 10-15%; п. 2.2.3. «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень».
2. Мотивувальна частина 
Позиція Верховного Суду
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
Встановлено й це вбачається із матеріалів справи, що оскаржуване судове рішення ухвалено з додержанням норм матеріального та процесуального права, а доводи касаційної скарги цих висновків не спростовують.
Мотиви, з яких виходить Верховний Суд, та застосовані норми права 
Згідно зі статтею 171 КЗпП Українивласник або уповноважений ним орган повинен проводити розслідування та вести облік нещасних випадків, професійних захворювань і аварій на виробництві відповідно до порядку, встановленого Кабінетом Міністрів України.
Відповідно до частини шостої статті 13 Закону України «Про загальнообов`язкове державне соціальне страхування» факт нещасного випадку на виробництві або професійного захворювання розслідується 
в порядку, затвердженому Кабінетом Міністрів України, відповідно до Закону України «Про охорону праці».
Згідно зі статтею 22 Закону України «Про охорону праці», роботодавець повинен організовувати розслідування та вести облік нещасних 
випадків, професійних захворювань і аварій відповідно до положення, що затверджується Кабінетом Міністрів України за погодженням з всеукраїнськими об`єднаннями профспілок. За підсумками розслідування нещасного випадку, професійного захворювання або аварії роботодавець складає акт за встановленою формою, один примірник якого він зобов`язаний видати потерпілому або іншій заінтересованій особі не пізніше трьох днів з моменту закінчення розслідування. У разі відмови роботодавця скласти акт про нещасний випадок чи незгоди потерпілого з його змістом питання вирішуються посадовою особою органу державного нагляду за охороною праці, рішення якої є обов`язковим для роботодавця. Рішення посадової особи органу державного нагляду за охороною праці може бути оскаржене у судовому порядку.
Процедура проведення розслідування та ведення обліку нещасних випадків, професійних захворювань і аварій, що сталися з працівниками на підприємствах, в установах та організаціях незалежно від форм власні або в їх філіях, представництвах, інших відокремлених підрозділах врегульована Порядком № 1232 (вказаний Порядок № 1232 діяв з 01 січня 2012 року до 
17 квітня 2019 року, тобто був чинним на час виникнення спірних правовідносин сторін).
Згідно з положеннями пункту 7 Порядку № 1232 розслідування проводиться у разі виникнення нещасного випадку, а саме обмеженої в часі події 
або раптового впливу на працівника небезпечного виробничого фактора чи середовища, що сталися у процесі виконання ним трудових обов`язків, внаслідок яких зафіксовано шкоду здоров`ю, зокрема від одержання поранення, травми, у тому числі внаслідок тілесних ушкоджень, які призвели до втрати працівником працездатності на один робочий день чи більше.
Відповідно до пунктів 10 та 11 Порядку № 1232 роботодавець, одержавши повідомлення про нещасний випадок, зобов`язаний протягом доби утворити комісію з проведення розслідування нещасного випадку у складі не менш як три особи та організувати проведення розслідування. До складу такої комісії входять керівник (спеціаліст) служби охорони праці або посадова особа, на яку роботодавцем покладено виконання функцій з охорони праці (голова комісії), представник Фонду за місцезнаходженням підприємства, представник первинної профспілки (у разі наявності на підприємстві кількох профспілок - представник профспілки, членом якої є потерпілий, 
а у разі відсутності профспілки - уповноважена найманими працівниками особа з питань охорони праці), а також представник підприємства, інші особи.
Пунктом 14 Порядку № 1232 передбачено, що комісія зобов`язана протягом трьох робочих днів з моменту її утворення: обстежити місце настання нещасного випадку, одержати письмові пояснення потерпілого, якщо це можливо, опитати осіб - свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб; визначити відповідність умов праці та її безпеки вимогам законодавства про охорону праці; з`ясувати обставини і причини настання нещасного випадку; вивчити первинну медичну документацію (журнал реєстрації травматологічного пункту лікувально-профілактичного закладу, звернення потерпілого до медичного пункту або медико-санітарної частини підприємства, амбулаторну картку та історію хвороби потерпілого, документацію відділу кадрів, відділу (служби) охорони праці тощо); визначити, пов`язаний чи не пов`язаний нещасний випадок з виробництвом; установити осіб, які допустили порушення вимог законодавства про охорону праці, а також розробити план заходів щодо запобігання подібним нещасним випадкам; скласти у п`яти примірниках акт проведення розслідування нещасного випадку за формою Н-5 згідно з додатком 3 та акт про нещасний випадок, пов`язаний з виробництвом, за формою Н-1 згідно з додатком 4 (у разі, коли нещасний випадок визнано таким, що пов`язаний з виробництвом) і передати їх роботодавцеві для затвердження.
Крім того, згідно з пунктом 23 Порядку № 1232, нещасний випадок, про 
який своєчасно не повідомлено керівника підприємства чи роботодавця потерпілого або внаслідок якого втрата працездатності настала не одразу, розслідується і береться на облік згідно з цим Порядком протягом місяця після надходження заяви потерпілого чи уповноваженої ним особи, яка представляє його інтереси (незалежно від строку настання нещасного випадку).
Пунктом 15 Порядку № 1232 передбачені обставини, за якими нещасний випадок визнається таким, що пов`язаний з виробництвом. Пунктом 16 Порядку № 1232 визначено перелік обставин, за яких нещасні випадки не визнаються такими, що пов`язані з виробництвом. Зазначені переліки є вичерпними.
Зі змісту пунктів 14-16 Порядку № 1232 вбачається, що з`ясування 
обставин і причин нещасного випадку, обстеження місця настання нещасного випадку, одержання письмових пояснень потерпілого та свідків нещасного випадку та причетних до нього осіб, складання акта розслідування нещасного випадку за формою Н-1, належить до компетенції комісії по розслідуванню нещасного випадку.
У разі незгоди з висновками спеціальної комісії щодо обставин та причин нещасного випадку керівник Держнаглядохоронпраці або його територіального органу має право призначити повторне (додаткове) спеціальне розслідування такого випадку спеціальною комісією в іншому складі і за результатами її роботи скасувати висновки попередньої спеціальної комісії.
Пунктом 54 Порядку передбачено, що рішення спеціальної комісії 
в іншому складі щодо результатів повторного (додаткового) спеціального розслідування обставин і причин настання нещасного випадку може бути оскаржено у судовому порядку у разі незгоди роботодавця, потерпілого або члена його сім`ї чи особи, яка представляє його інтереси, зі змістом затвердженого акта форми Н-5, форми Н-1 (або форми НПВ).
Після проведення новоствореною комісією повторного розслідування нещасного випадку від 28 червня 2015 року, за висновками якої не було виявлено підстав кваліфікувати його як такий, що пов`язаний 
з виробництвом, ОСОБА_1 , не погоджуючись з таким висновком, скористався своїм правом та звернувся до суду з вимогою визнати, що 
28 червня 2015 року із ним стався нещасний випадок, пов`язаний 
з виробництвом, та зобов`язати роботодавця ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» скласти акт за формою Н-1 про нещасний випадок на виробництві.
Таким чином, апеляційний суд вірно вказав, що висновок районного суду про те, що визнання, чи невизнання нещасного випадку таким, що пов`язаний з виробництвом, та складення акта за формою Н-1, належить виключно до повноважень посадової особи органу Держгірпромнагляду, 
а не суду, є помилковим. 
Зазначеним спростовуються доводи касаційної скарги Криворізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області у відповідній частині. 
Пред`являючи позов, ОСОБА_1 посилався на те, що 28 червня 2015 року, працюючи у зміну з 07:00 до 15:00 години на дрібносортовому стані 250-1, о 13 годині 40 хвилин, при «бурінні» розкату на кліті № 5 чорнової групи, стався зрив гумових рукавів газорізальної апаратури, під час з`єднання яких він отримав сильний удар у ділянку лівого ока, внаслідок чого його було госпіталізовано до офтальмологічного відділення комунального закладу «Криворізька міська лікарня № 4», а згодом проведено операцію по закріпленню сітківки та заміни кришталика ока у лікарні імені Мечникова 
у місті Дніпрі. При розслідуванні нещасного випадку, спеціальна комісія прийшла до висновку, що випадок травмування на виробництві 
ОСОБА_1 не підтверджений, про що неодноразово складалися акти форми Н-5. Із зазначеними висновками комісій ОСОБА_1 не погоджувався. 
Заперечуючи проти позову представники відповідача вказували, що 
 ОСОБА_1 не отримував травми 28 червня 2015 року на виробництві, 
а його ушкодження здоров'я є побутовою травмою. 
Проте із наявних у матеріалах справи доказів слідує, що пояснення ОСОБА_1 щодо дати та обставин отриманої ним травми лівого ока 
є послідовними та узгоджуються з усіма записами у медичних документах щодо обставин його травмування. 
Натомість при проведенні розслідування нещасного випадку, що стався 
28 червня 2015 року о 13 годині 40 хвилин на ПАТ «АрселорМіттал Кривий Ріг» з ОСОБА_1 , комісією неодноразово було опитано працівників ОСОБА_2 та ОСОБА_8 , які надавали різні за змістом пояснення, проте у пояснювальних записках від 29 червня 2015 року повідомили, що 
28 червня 2015 року ОСОБА_8 бачив ОСОБА_1 , який тримається за око та викликав у зв`язку з цим ОСОБА_2 , якому ОСОБА_1 повідомив про дискомфорт в області лівого ока (т. 1, а. с. 21), що теж узгоджується з доводами позивача та не було прийнято до уваги роботодавцем при проведенні розслідування нещасного випадку.
Крім того, згідно з висновку судово-медичної експертизи від 05 червня 
2019 року № 77, призначеної у справі ухвалою Дніпровського апеляційного суду від 29 січня 2019 року за клопотанням  ОСОБА_1 , у останнього внаслідок травмування на виробництві 28 червня 2015 року встановлено ушкодження у вигляді контузії лівого ока тяжкого ступеню, гіферми, гемофтальму, травматичного мідріазу, підвивиху кришталика лівого ока, відшарування сітківки ока, які під час травматичного процесу призвели до наслідків: артефакції, деструкції скловидного тіла, складного міопічного астигматизму.
Встановлені тілесні ушкодження могли виникнути від дії тупого твердого предмету, яким міг бути і фрагмент рукава газового різака (гумового шлангу), що не суперечить показам, вказаним у позовній заяві ОСОБА_1 від 30 грудня 2015 року.
Встановлені тілесні ушкодження, за ознакою стійкої втрати професійної працездатності, відносяться до середнього ступеня тяжкості, що відповідає вимогам Наказу Міністерств охорони здоров`я України №420 від 05 червня 2012 року, згідно таблиці 11.3., відсоток втрати професійної працездатності у зв`язку з наявністю артифакції на лівому оці внаслідок травми 2015 року, складає 10-15%; п. 2.2.3. «Правил судово-медичного визначення ступеню тяжкості тілесних ушкоджень».
За таких обставин, апеляційний суд на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, враховувавши висновки проведеної у справі судово-медичної експертизи, дійшов правильного висновку про те, що  ОСОБА_1 доведено обставини, на які він посилався як на підтвердження своїх вимог, а саме факт настання нещасного випадку, який стався із ним 28 червня 2015 року, що пов`язаний з виробництвом. 
До подібних правових висновків дійшла Велика Палата Верховного Суду 
у постанові від 21 серпня 2019 року у справі № 711/10371/17, провадження № 14-344цс19, а також Касаційний цивільний суду у складі Верховного Суду у постанові від 09 січня 2020 року у справі № 635/3143/17, провадження 
№ 61-19065св18. 
Доводи касаційної скарги про те, що апеляційний суд безпідставно на стадії апеляційного перегляду справи призначив у справі судово-медичну експертизу не заслуговують на увагу, так як згідно зі статтею 105 ЦПК України призначення експертизи судом є обов`язковим також за клопотанням хоча б однієї із сторін, якщо у справі необхідно встановити характер і ступінь ушкодження здоров`я. Такі процесуальні дії апеляційного суду також узгоджуються з вимогами частини третьої статті 367 ЦПК України. 
Інші доводи касаційних скарг висновків апеляційного суду не спростовують, на законність судового рішення не впливають, а в основному направлені на переоцінку доказів у справі, що знаходиться поза межами повноважень суду касаційної інстанції. 
З огляду на викладене, колегія суддів вважає за необхідне залишити касаційну скаргу без задоволення, а оскаржувану постанову апеляційного суду - без змін, оскільки доводи касаційних скарг висновків суду не спростовують.
Керуючись статтями 400, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Першої судової палати Касаційного цивільного суду
ПОСТАНОВИВ:
Касаційні скарги публічного акціонерного товариства «АрселорМіттал Кривий Ріг» та Криворізького відділення управління виконавчої дирекції Фонду соціального страхування України в Дніпропетровській області залишити без задоволення.
Постанову Дніпровського апеляційного суду від 08 жовтня 2019 року залишити без змін. 
Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з моменту її прийняття, є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                                    Д. Д. Луспеник
 
Судді:                                                                                               І. А. Воробйова 
 
Б. І. Гулько
 
                                                                                                            Р. А. Лідовець
 
Ю. В. Черняк