Постанова                                           
Іменем України                                    
                                         
27 листопада 2019 року 
м. Київ
 
справа № 296/1091/16-ц
провадження № 61-23191св18
 
Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду: 
головуючого - Висоцької В. С.,
суддів:                Грушицького А. І.,                            Литвиненко І. В.,  
Сердюка В. В. (суддя-доповідач), Фаловської І. М.,          
учасники справи: 
позивач - ОСОБА_1 ,
відповідач -Публічне акціонерне товариство «Укртелеком» в особі Житомирської філії,
 
розглянув у порядку спрощеного позовного провадження касаційну скаргу   ОСОБА_1 на рішення Корольовського районного суду                      м. Житомира від 23 листопада 2016 року у складі судді Сингаївського О. П. та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 24 січня 2017 року у складі колегії суддів: Косигіної Л. М., Худякова А. М., Григорусь Н. Й., 
 
ВСТАНОВИВ:
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій
 
У лютому 2016 року ОСОБА_1 звернулася до суду з позовом до Житомирської філії Публічного акціонерного товариства «Укртелеком» (далі - ПАТ «Укртелеком») про зобов'язання встановити посадовий оклад, здійснити перерахунок заробітної плати та стягнення не донарахованої заробітної плати.
 
В обґрунтування позовних вимог позивачка зазначала, що вона працює провідним бухгалтером з обліку розрахунків з персоналом у Житомирській філії ПАТ «Укртелеком». Вказувала, що відповідач виплачував їй заробітну плату у зменшеному розмірі, оскільки при її виплаті не враховував положення Галузевої угоди, що була укладена між Національною комісією, яка здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, і Профспілкою працівників зв`язку України на 2013-2015 роки (зареєстрована 26 листопада 2013 року Міністерством соціальної політики України). Вказана Угода укладена з метою посилення соціального захисту працівників галузі зв`язку, які перебувають у сфері дії сторін, що підписали Угоду.
 
Посилаючись на зазначені обставини, ОСОБА_1 з урахуванням заяви про збільшення позовних вимог просила суд зобов`язати Житомирську філію ПАТ «Укртелеком» встановити їй посадовий оклад відповідно до Галузевої угоди, а саме: з 01 січня 2014 року по 31 серпня 2015 року на рівні  4 691,74 грн, з 01 вересня       2015 року на рівні 5 308,06 грн; здійснити перерахунок її заробітної плати з 01 січня 2014 року до винесення рішення по справі та виплатити недораховану заробітну плату, а саме: за 2014 рік в розмірі 21 573,59 грн, за 2015 рік в розмірі 31 180,71 грн, за 2016 рік - 13 322,09 грн, а всього на загальну суму 66 076,39 грн. 
 
Рішенням Корольовського районного суду м. Житомира від 23 листопада 
2016 року у задоволенні позовних вимог відмовлено.
 
Ухвалюючи рішення про відмову в задоволенні позовних вимог, суд першої інстанції виходив із того, що дія Угоди, підписаної між Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації і Профспілкою працівників зв`язку України на 2013-2015 роки, не поширюється на спірні правовідносини, оскільки ПАТ «Укртелеком» не є її підписантом та не віднесений до сфери управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації. 
 
Ухвалою Апеляційного суду Житомирської області від 24 січня 2017 рокурішення суду першої інстанції залишено без змін.
 
Ухвала апеляційного суду мотивована тим, що судом першої інстанції при розгляді справи не допущено неправильного застосування норм матеріального права чи порушень норм процесуального права. При вирішенні справи місцевий суд дійшов обґрунтованого висновку про відсутність правових підстав для задоволення позовних вимог ОСОБА_1 .

Короткий зміст та узагальнені доводи касаційної скарги
У лютому 2017 року ОСОБА_1 подала до Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ касаційну скаргу, в якій просила рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 24 січня 2017 року та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 24 січня 2017 року скасувати,  
ухвалити нове рішення, яким задовольнити заявлені нею позовні вимоги, посилаючись на неправильне застосування судами норм матеріального права та порушення норм процесуального права.
 
Касаційна скарга мотивована тим, що суди попередніх інстанцій повно і всебічно не з`ясували обставини справи, не оцінили надані позивачем докази, що призвело до неправильного вирішення спору. 
 
Рух справи в суді касаційної інстанції
 
Ухвалою Вищого спеціалізованого суду України з розгляду цивільних і кримінальних справ від 25 квітня 2017 року відкрито касаційне провадження у зазначеній цивільній справі, витребувано матеріали справи та надано строк для подання заперечень на касаційну скаргу.
 
15 грудня 2017 року набрав чинності Закон України від 03 жовтня 2017 року «Про внесення змін до Господарського процесуального кодексу України, Цивільного процесуального кодексу України, Кодексу адміністративного судочинства України та інших законодавчих актів»), за яким судом касаційної інстанції у цивільних справах є Верховний Суд (стаття 388 ЦПК України).
 
Відповідно до підпункту 4  пункту 1 розділу XIII «Перехідні положення» ЦПК України касаційні скарги (подання) на судові рішення у цивільних справах, які подані і розгляд яких не закінчено до набрання чинності цією редакцією Кодексу, передаються до Касаційного цивільного суду та розглядаються спочатку за правилами, що діють після набрання чинності цією редакцією Кодексу. 
 
У травні 2018 року Вищим спеціалізованим судом України з розгляду цивільних і кримінальних справ зазначену справу передано до Верховного Суду. 
 
Відповідно до підпунктів 2.3.2, 2.3.4, 2.3.13, 2.3.49 Положення про автоматизовану систему документообігу суду, затвердженого рішенням Ради суддів України від           26 листопада 2010 року № 30, зі змінами та доповненнями, постанови Пленуму Верховного Суду від 24 травня 2019 року № 8 «Про здійснення правосуддя у Верховному Суді» та рішення зборів суддів Касаційного цивільного суду від                28 травня 2019 року № 7 «Про заходи, спрямовані на своєчасний розгляд справ і їх вирішення у розумні строки» у зазначеній справі призначено повторний автоматизований розподіл.
 
Справу розподілено судді-доповідачу.
 
Ухвалою Верховного Суду від 11 липня 2019 року справу призначено до судового розгляду колегією у складі п`яти суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду у складі Верховного Суду.
 
Позиція Верховного Суду
 
За частиною третьою статті 3 ЦПК України провадження в цивільних справах здійснюється відповідно до законів, чинних на час вчинення окремих процесуальних дій, розгляду і вирішення справи. 
 
Відповідно до частини другої статті 389 ЦПК України підставами касаційного оскарження є неправильне застосування судом норм матеріального права чи порушення норм процесуального права.
 
Згідно із частиною першою статті 410 ЦПК України суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що рішення ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права.
 
Вивчивши матеріали справи, перевіривши доводи касаційної скарги, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду дійшов висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін, оскільки їх ухвалено з додержанням норм матеріального і процесуального права. 
 
Виклад фактичних обставин справи
 
Судом установлено, що позивачка працювала провідним бухгалтером з обліку розрахунків з персоналом у Житомирській філії ПАТ «Укртелеком».
 
Відповідно пункту 2.3 додатку 1 колективного договору ВАТ «Укртелеком» на                        2006-2011 роки, який набрав чинності з 04 липня 2006 року, посадові оклади (тарифні ставки) працівників товариства встановлюються згідно зі схемою посадових окладів (тарифних ставок) ВАТ «Укртелеком», розрахованою на підставі коефіцієнтів співвідношення. Мінімальна заробітна плата в товаристві встановлюється на рівні, не нижчому, ніж встановлено Законом України «Про колективні договори і угоди», та затверджується рішенням Правління ВАТ «Укртелеком».
 
Згідно з наказом ВАТ «Укртелеком» від 23 січня 2011 року № 134 та Колективного договору ВАТ «Укртелеком» на 2006-2011 роки наказом Житомирської філії ВАТ «Укртелеком» від 05 квітня 2011 року № 345 з 01 квітня 2011 року у Житомирській філії впроваджена Схема посадових окладів (тарифних ставок) працівників ВАТ «Укртелеком» з 3-го по 17-й рівень та встановлена мінімальна заробітна плата в розмірі 960,00 грн. 
 
За даними Схеми посадових окладів (тарифних ставок) коефіцієнти співвідношення до окладу прибиральниці службових приміщень у розмірі 2,94-3,77 застосовувались для провідних професіоналів товариства: інженер-електронік, інженер-програміст, інженер електрозв`язку тощо. Для провідних професіоналів товариства інших спеціалізацій у вказаній Схемі застосовано коефіцієнти співвідношення 2,53-3,34, відповідно розмір посадового окладу провідного бухгалтера становив від 2 429 грн до 3 206 грн. 
 
Наказом ПАТ «Укртелеком» від 05 квітня 2011 року № 373 із 01 квітня 2011 року в межах зазначених вище розмірів посадових окладів ОСОБА_1 встановлено посадовий оклад у розмірі 2 930,00 грн. Збільшення встановленого посадового окладу ОСОБА_1 до попереднього рівня становило 102 % і дорівнювало відсотку зростання мінімальної заробітної плати (960,00 грн/941 грн*100=102 %).
 
Відповідно до пункту 2.3 додатку № 1 до Колективного договору ПАТ «Укртелеком» на 2011-2014 роки, який вступив у дію з 04 серпня 2011 року, в товаристві можливе застосування декількох схем посадових окладів (тарифних ставок) працівників, що затверджуються рішенням Правління ПАТ «Укртелеком» та погоджуються Комітетом. Посадові оклади (тарифні ставки) працівників встановлюються згідно із схемами посадових окладів (тарифних ставок), затверджених рішенням Правління ПАТ «Укртелеком» та погоджених Комітетом.
 
Наказом ПАТ «Укртелеком» від 04 серпня 2011 року № 369 із 04 серпня 2011 року встановлено мінімальну заробітну плату в розмірі 960,00 грн та введено в дію Схему посадових окладів працівників філії ПАТ «Укртелеком», яка не передбачала коефіцієнтів співвідношень до окладу прибиральниці службових приміщень, і розміри посадових окладів провідних професіоналів - інженерів електрозв`язку, фахівців інших спеціалізацій, знаходилась у межах 2 429,00-5 425,00 грн. Згідно з наказом Житомирської філії від 27 червня 2014 року № 264-к посадові оклади всім працівникам філії, в тому числі і позивачу, було збільшено на 50,00 грн. 
 
26 листопада 2013 року Міністерством соціальної політики України зареєстрована Угода між Національною комісією, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації і Профспілкою працівників зв`язку України на                 2013-2015 роки.
 
Відповідно до пункту 1.1 вказаної Угоди вона укладена з метою посилення соціального захисту працівників галузі зв`язку, що перебувають у сфері дії Сторін, які спрямовані на створення умов для підвищення ефективності роботи підприємств, установ і організацій, віднесених до сфери управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, реалізації на цій основі трудових, соціально-економічних прав та гарантій працівників і трудових колективів.
 
Згідно з листом Професійної спілки працівників зв`язку України від 09 листопада     2016 року № 01.2-14/211 (яка була підписантом Угоди) профспілкова організація Житомирської філії ПАТ «Укртелеком» є організаційною ланкою Професійної спілки працівників зв`язку України. Разом із тим, ПАТ «Укртелеком» не віднесено до сфери управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, та не є підписантом Угоди, а відтак, для даного товариства норми Угоди носять рекомендаційний характер, а не зобов`язальний. 
Нормативно-правове обґрунтування
Відповідно до статті 5 Закону України «Про оплату праці» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) організація оплати праці здійснюється на підставі законодавчих та інших нормативних актів; генеральної угоди на національному рівні; галузевих (міжгалузевих), територіальних угод; колективних договорів; трудових договорів.   
 
Суб`єктами організації оплати праці є: органи державної влади та місцевого самоврядування; роботодавці, організації роботодавців, об`єднання організацій роботодавців або їх представницькі органи; професійні спілки, об`єднання професійних спілок або їх представницькі органи; працівники.
 
Статтею 15 Закону України «Про оплату праці» (у редакції, чинній на час виникнення спірних правовідносин) визначено, що форми і системи оплати праці, норми праці, розцінки, тарифні сітки, схеми посадових окладів, умови запровадження та розміри надбавок, доплат, премій, винагород та інших заохочувальних, компенсаційних і гарантійних виплат встановлюються підприємствами у колективному договорі з дотриманням норм і гарантій, передбачених законодавством, генеральною, галузевими (міжгалузевими) і територіальними угодами.
 
Конкретні розміри тарифних ставок (окладів) і відрядних розцінок робітникам, посадових окладів службовцям, а також надбавок, доплат, премій і винагород встановлюються з урахуванням вимог, передбачених частиною першою цієї статті. 
 
Стаття 6 Закону України «Про соціальний діалог в Україні» визначає, що на галузевому рівні для участі у колективних переговорах з укладення галузевих (міжгалузевих) угод та для делегування представників до органів соціального діалогу на відповідному рівні репрезентативними є професійні спілки та їх об`єднання, організації роботодавців та їх об`єднання, які: легалізовані (зареєстровані) відповідно до закону; є всеукраїнськими профспілками, членами яких є не менш як три відсотки працівників, зайнятих у відповідній галузі; є всеукраїнськими об`єднаннями організацій роботодавців, створеними за галузевою ознакою, на підприємствах членів яких працюють не менш як п`ять відсотків працівників, зайнятих у відповідному виді (видах) економічної діяльності.
 
Галузева угода - це різновид колективних угод, які укладаються відповідно до Закону України «Про колективні договори і угоди», Закону України «Про професійні спілки, їх права та гарантії діяльності», Кодексу законів про працю України на двосторонній основі, з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин в установах певної галузі, узгодження інтересів їх працівників і роботодавців.
 
Галузеві угоди розробляються з метою посилення соціального захисту працівників підприємств, які перебувають у сфері діяльності сторін, що підписали угоду і спрямовані на удосконалення колективно-договірного регулювання соціально-економічних і трудових відносин, розвиток елементів системи соціального партнерства, реалізацію конституційних прав і гарантій найманих працівників певної галузі. 
 
Колективний договір, угода укладаються на основі чинного законодавства, прийнятих сторонами зобов`язань з метою регулювання виробничих, трудових і соціально-економічних відносин і узгодження інтересів працівників та роботодавців (стаття 1 Закону України «Про колективні договори і угоди»).
 
Частиною першою статті 9 Закону України «Про колективні договори і угоди» встановлено, що положення генеральної, галузевої (міжгалузевої), територіальної угод діють безпосередньо і є обов`язковими для всіх суб`єктів, що перебувають у сфері дії сторін, які підписали угоду.
 
Згідно зі статтею 4 Закону України «Про соціальний діалог в Україні» інтереси роботодавця в галузевій (міжгалузевій) угоді представляють суб`єкт сторони роботодавців або сторони органів виконавчої влади, а інтереси працівників - всеукраїнські профспілки та їх об`єднання, що діють у межах певного виду або кількох видів економічної діяльності.
 
Отже, для обов`язковості виконання роботодавцем зобов`язань у сфері соціально-трудових відносин, передбачених тією чи іншою галузевою (міжгалузевою) угодою, необхідно встановити чи входить профспілкова організація підприємства до організаційної ланки всеукраїнської профспілки та її об`єднання, а також віднесення підприємства до сфери управління міністерства або іншого центрального органу виконавчої влади, який є суб`єктом сторони органів виконавчої влади цієї угоди.
 
При цьому під час визначення обов`язковості застосування положень колективних угод необхідно враховувати норми Рекомендацій Міжнародної організації праці        № 91, основоположне значення яких взято до уваги у ратифікованій Україною Конвенції Міжнародної організації праці № 154, а саме: що усякий колективний договір має зв`язувати сторони, що його підписали, а також осіб, від імені яких його укладено. 
 
Висновки за результатами розгляду касаційної скарги
 
Рішення суду як найважливіший акт правосуддя покликане забезпечити захист гарантованих Конституцією Україниправ і свобод людини та здійснення проголошеного Основним Законом України принципу верховенства права. Законним є рішення, яким суд, виконавши всі вимоги цивільного судочинства,  вирішив справу згідно із законом. Обґрунтованим є рішення, ухвалене на основі повно і всебічно з`ясованих обставин, на які сторони посилаються як на підставу своїх вимог і заперечень, підтверджених тими доказами, які були досліджені в судовому засіданні.
 
Відповідно до статті 400 ЦПК України під час розгляду справи в касаційному порядку суд перевіряє в межах касаційної скарги правильність застосування судом першої або апеляційної інстанції норм матеріального чи процесуального права і не може встановлювати або (та) вважати доведеними обставини, що не були встановлені в рішенні чи відкинуті ним, вирішувати питання про достовірність або недостовірність того чи іншого доказу, про перевагу одних доказів над іншими.
 
Згідно з положеннями статті 57 ЦПК України, у редакції, чинній на час розгляду справи, доказами є будь-які фактичні дані, на підставі яких суд встановлює наявність або відсутність обставин, що обґрунтовують вимоги і заперечення сторін, та інших обставин, які мають значення для вирішення справи. Ці дані встановлюються на підставі пояснень сторін, третіх осіб, їхніх представників, допитаних як свідків, показань свідків, письмових доказів, речових доказів, зокрема звуко- і відеозаписів, висновків експертів.
 
Відповідно до статті 60 ЦПК України, у редакції, чинній на час розгляду справи, кожна сторона зобов`язана довести ті обставини, на які вона посилається як на підставу свої вимог та заперечень. Докази подаються сторонами та іншими особами, які беруть участь у справі. Доказуванню підлягають обставини, які мають значення для ухвалення рішення у справі і щодо яких у сторін та інших осіб, які беруть участь у справі, виникає спір. 
 
Враховуючи наведене, суди, на підставі належним чином оцінених доказів, поданих сторонами, з урахуванням встановлених обставин і вимог, дійшли обґрунтованого висновку про відмову в задоволенні заявлених позовних вимог, з огляду на те, що профспілкова організація Житомирської філії ПАТ «Укртелеком» є організаційною ланкою Професійної спілки працівників зв`язку України, але ПАТ «Укртелеком» не віднесено до сфери управління Національної комісії, що здійснює державне регулювання у сфері зв`язку та інформатизації, а вказане товариство не є підписантом Угоди, а відтак, для нього норми Угоди носять рекомендаційний, а не зобов`язальний  характер.
 
Крім того, положення пунктів 5.1.3.4 та 5.1.3.6 Угоди, на які посилається позивач в обґрунтування позовних вимог, носять рекомендаційний характер для керівників підприємств, а тому не є обов`язковими для виконання. При цьому  позивач, звертаючись до суду з вказаним позовом, не надала належних та допустимих доказів на підтвердження того, що на ПАТ «Укртелеком» розповсюджується умови Угоди в частині розміру оплати праці працівників підприємства. 
 
Доводи касаційної скарги не заслуговують на увагу, оскільки по своїй суті зводяться до переоцінки доказів,що згідно з положеннями статті 400 ЦПК України не належить до повноважень суду касаційної інстанції.
 
Суди першої та апеляційної інстанції забезпечили повний та всебічний розгляд справи на основі наданих доказів, рішення судів відповідають нормам матеріального та процесуального права. Наведені в касаційній скарзі доводи не спростовують висновків судів по суті вирішення указаних позовів та не дають підстав вважати, що судами порушено норми матеріального чи процесуального права, що може бути підставою для скасування судових рішень.
 
Викладене дає підстави для висновку, що касаційна скарга підлягає залишенню без задоволення, а оскаржувані рішення судів першої та апеляційної інстанцій - без змін із підстав, передбачених статтею 410 ЦПК України.
 
Керуючись статтями 409, 410, 416 ЦПК України, Верховний Суд у складі колегії суддів Третьої судової палати Касаційного цивільного суду
 
ПОСТАНОВИВ:
 
Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
 
Рішення Корольовського районного суду м. Житомира від 23 листопада 2016 року та ухвалу Апеляційного суду Житомирської області від 24 січня 2017 року залишити без змін.
 
Постанова суду касаційної інстанції є остаточною і оскарженню не підлягає.
 
Головуючий                                                                            В. С. Висоцька
 
Судді:                                                                                     А. І. Грушицький
 
                                                                                                                       І. В. Литвиненко
 
                                                                                               В. В. Сердюк
 
                                                                                               І. М. Фаловська