ПОСТАНОВА
Іменем України

16 січня 2020 року 
Київ
справа №826/16580/17
адміністративне провадження №К/9901/31119/19

Верховний Суд у складі колегії суддів Касаційного адміністративного суду:
судді-доповідача - Дашутіна І.В.,
суддів: Шишова О.О., Яковенка М.М.,
розглянув в письмовому провадженні касаційну скаргу ОСОБА_1 на постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у справі №826/16580/17 у складі колегії суддів: головуючий суддя Ганечко О.М., судді Василенко Я.М., Сорочко Є.О. за позовом ОСОБА_1 до провідного спеціаліста Голосіївського районного суду міста Києва Кошель Лариси Михайлівни, керівника апарату Голосіївського районного суду міста Києва Вернигори Лідії В`ячеславівни, треті особи: Державна судова адміністрація України, Голосіївський районний суд міста Києва, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Первушина Олена Сергіївна, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Валігура Дмитро Миколайович, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Рудик Іларіон Валерійович, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жила Олександр Борисович, про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, -
ОПИСОВА ЧАСТИНА
Короткий зміст позовних вимог і рішень судів першої та апеляційної інстанцій:
1. ОСОБА_1 (далі - ОСОБА_1 ) звернувся з адміністративним позовом до провідного спеціаліста Голосіївського районного суду міста Києва Кошель Лариси Михайлівни (далі - відповідач 1), керівника апарату Голосіївського районного суду міста Києва Вернигори Лідії В`ячеславівни (далі - відповідач 2), треті особи: Державна судова адміністрація України, Голосіївський районний суд міста Києва, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Первушина Олена Сергіївна, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Валігура Дмитро Миколайович, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Рудик Іларіон Валерійович, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жила Олександр Борисович про визнання незаконними дій відповідача 1 щодо внесення до автоматизованої системи документообігу суду інформації та скасування протоколів, які були утворені за результатами проведення таких дій у судовій справі №757/21768/16-к, а саме: протокол автоматизованого розподілу судової справи від 22 грудня 2016 року (провадження № 1-кп/752/1001/16); протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02 березня 2017 року (провадження № 1-кп/752/540/17); протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 квітня 2017 року (провадження № 1-кп/752/540/17); протокол передачі судової справи раніше визначеному склад суду від 12 квітня 2017 року (провадження № 1-кп/752/655/17); протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 травня 2017 року (провадження № 1-кп/752/655/17); протокол попереднього відбору присяжних від 25 травня 2017 року (провадження № 1-кп/752/655/17).
2. Рішенням Окружного адміністративного суду міста Києва від 04 червня 2019 року позовні вимоги задоволені частково. Визнано протиправними дії відповідача 1 та відповідача 2 стосовно розподілу судової справи №752/21768/16-8 за відсутності у них на це визначених в установленому порядку повноважень та з урахуванням внесення неповної інформації про цю справу до автоматизованої системи в частині зазначення учасників справи, внаслідок чого протиправно сформовано: протокол автоматизованого розподілу судової справи від 22 грудня 2016 року (провадження №1-кп/752/1001/16); протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 02 березня 2017 року (провадження №1-кп/752/540/17); протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 11 квітня 2017  року (провадження №1-кп/752/540/17); протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду від 12 квітня 2017 року (провадження №1-кп/752/655/17); протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями від 25 травня 2017 року (провадження №1-кп/752/655/17); протокол попереднього відбору присяжних від 25 травня 2017 року (провадження №1-кп/752/655/17). У задоволенні решти позовних вимог відмовлено. Стягнуто за рахунок бюджетних асигнувань Голосіївського районного суду міста Києва на користь ОСОБА_1 судові витрати у сумі 270,00 грн. 
3. Постановою Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року апеляційну скаргу відповідача 1 задоволено частково; апеляційну скаргу заступника прокурора міста Києва задоволено; рішення Окружного адміністративного суду м. Києва від 04 червня 2019 року скасовано; провадження у справі № 826/16580/17 за адміністративним позовом ОСОБА_1 до відповідача 1, відповідача 2, треті особи: Державна судова адміністрація України, Голосіївський районний суд м. Києва, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Первушина Олена Сергіївна, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Валігура Дмитро Миколайович, суддя Голосіївського районного суду м. Києва Рудик Іларіон Валерійович, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури м. Києва Жила Олександр Борисович, про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії закрито.
4. Судами попередніх інстанцій під час розгляду справи встановлено:
4.1. 22 грудня 2016 року до Голосіївського районного суду міста Києва надійшов обвинувальний акт стосовно ОСОБА_1 , обвинуваченого у вчиненні кримінального правопорушення, передбаченого частиною 2 статті 15, частиною першою статті 115, пунктом 5 частини другої статті 115, частиною другою статті 365 Кримінального кодексу України.
4.2. Цього ж дня (22 грудня 2016 року) відповідачем 1 підписано протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями за номером провадження (1-кп/752/1001/16) з єдиним унікальним номером судової справи № 752/21768/16-к зі складом колегії суддів: головуючий суддя Первушина Олена Сергіївна, судді: Дідик Микола Володимирович та Рудик Іларіон Валерійович.
4.3. 02 березня 2017 року відповідачем 1 складено та підписано протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду з незмінним складом колегії суддів під час первинної реєстрації справи через те, що справа № 752/21768/16-к (провадження 1-кп/752/540/17) повернулася після розгляду з апеляційного суду міста Києва та Вищого спеціалізованого суду з розгляду цивільних і кримінальних справ. 
4.4. 11 квітня 2017 року відповідачем 1 внесено до системи автоматизованого розподілу протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями з новим складом колегії суддів: Первушина О.С., Валігура Д.М. та Рудик І.В. На підставі ухвали колегії суддів Голосіївського районного суду міста Києва від 11 квітня 2017 року задоволено заяву про самовідвід судді Дідика М.В. та замінено його у складі колегії суддів по справі № 752/21768/16-к (провадження 1-кп/752/540/17).  
4.5. 12 квітня 2017 року відповідачем 1 підписано протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду зі складом колегії суддів: головуючий суддя Первушина О.С., суддів: Валігура Д.М. та Рудик І.В. по справі № 752/21768/16-к (провадження 1-кп/752/655/17). Підставою розподілу вказано - для продовження розгляду. 
4.6. 25 травня 2017 року Голосіївський районний суд міста Києва ухвалив розгляд справи здійснювати судом присяжних, тобто, у складі двох професійних суддів та трьох присяжних у справі №752/21768/16-к.
4.7. 25 травня 2017 року  відповідачем 2 внесено інформацію до системи автоматизованого розподілу та підписано протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями справа №752/21768/16-к (провадження 1-кп/752/655/17). Підставою проведення повторного автоматизованого розподілу судової справи слугувало наявність ухвали Голосіївського районного суду міста Києва від 25 травня 2017 року у справі №752/21768/16-к та зміна складу суду (ухвала про зміну складу суду).
4.8. 25 травня 2017 року відповідачем 2 підписано протокол попереднього відбору присяжних у справі №752/21768/16-к, провадження № 1-кп/752/655/17 та визначено перелік попередньо відібраних присяжних: ОСОБА_2 , ОСОБА_3 , ОСОБА_4 , ОСОБА_5 , ОСОБА_6 , ОСОБА_7 , ОСОБА_8 
4.9. Позивач звернувся до суду із вказаним позовом, оскільки вважає протиправними дії суб`єкта владних повноважень щодо автоматизованого розподілу судової справи, які проведені з порушенням встановленої законодавством процедури щодо порядку визначення коефіцієнта складності справи під час її автоматизованого розподілу та невнесення до автоматизованої системи документообігу суду відомостей щодо учасників судового процесу. Вважає, що протокол автоматизованого розподілу судової справи у розумінні Кодексу адміністративного судочинства України  (далі - КАС України) є актом індивідуальної дії, на який поширюється юрисдикція адміністративних судів. 
5. Задовольняючи частково адміністративний позов, суд першої інстанції виходив із протиправності дій відповідачів у зв`язку з зазначенням ними в автоматизованій системі неповного складу учасників судової справи № 752/21768/16-к та відсутністю у них на це визначених у встановленому порядку повноважень внаслідок чого протиправно сформовано оспорювані протоколи.  
6. Рішення суду апеляційної інстанції мотивовано тим, що спір у даній справі не підлягає розгляду в порядку адміністративного судочинства через відсутність всіх ознак публічно-правового спору, зокрема оскаржені акти та дії посадових і службових осіб судів, не належать до сфери управлінської діяльності та не пов`язані зі здійсненням судом провадження у справі, результатом якого є прийняття судом акту органу судової влади з огляду на що існують підстави для закриття провадження у цій справі.   
Короткий зміст вимог та узагальнені доводи касаційної скарги:
7. Позивач звернувся до суду із касаційною скаргою, просить скасувати рішення суду апеляційної інстанції та направити справу на новий розгляд до суду апеляційної інстанції. 
7.1. Доводи касаційної скарги полягають у тому, що на думку позивача рішення судів попередніх інстанцій є незаконними та прийнятими  з порушенням норм процесуального права. 
8. Відповідач 1 у відзиві на касаційну скаргу просив відмовити у задоволенні касаційної скарги в повному обсязі.
9. Прокуратура міста Києва у відзиві на касаційну скаргу просила залишити касаційну скаргу без задоволення, а рішення суду апеляційної інстанції залишити без змін. 
МОТИВУВАЛЬНА ЧАСТИНА
Норми права, якими керувався суд касаційної інстанції та висновки суду за результатами розгляду касаційної скарги:
  10.   Відповідно до пункту 1 статті 6 Конвенції про захист прав людини і основоположних свобод від 04 листопада 1950 року (далі - Конвенція) кожен має право на справедливий і публічний розгляд його справи упродовж розумного строку незалежним і безстороннім судом, встановленим законом, який вирішить спір щодо його прав та обов`язків цивільного характеру або встановить обґрунтованість будь-якого висунутого проти нього кримінального обвинувачення.
11. Справедливість судового рішення вимагає, аби такі рішення достатньою мірою висвітлювали мотиви, на яких вони ґрунтуються. Межі такого обов`язку можуть різнитися залежно від природи рішення і мають оцінюватись у світлі обставин кожної справи. Національні суди, обираючи аргументи та приймаючи докази, мають обов`язок обґрунтувати свою діяльність шляхом наведення підстав для такого рішення. Таким чином, суди повинні дослідити: основні доводи (аргументи) сторін та з особливою прискіпливістю й ретельністю - змагальні документи, що стосуються прав та свобод, гарантованих Конвенцією.
12. Європейський суд з прав людини (далі - ЄСПЛ) у пункті 53 рішення від 08 квітня 2010 року у справі «Меньшакова проти України» зазначив, що право на суд не є абсолютним і може підлягати легітимним обмеженням у випадку, коли доступ особи до суду обмежується або законом, або фактично таке обмеження не суперечить пункту 1 статті 6 Конвенції, якщо воно не завдає шкоди самій суті права і переслідує легітимну мету за умови забезпечення розумної пропорційності між використовуваними засобами та метою, яка має бути досягнута.
13. Конституційний Суд України, вирішуючи питання, порушені в конституційному зверненні й конституційному поданні щодо тлумачення частини 2 статті 55 Основного Закону України, у Рішенні від 14 грудня 2011 року № 19-рп/2011 зазначив, що права і свободи людини та їх гарантії визначають зміст і спрямованість діяльності держави (частина 2  стаття 3 Конституції України). Для здійснення такої діяльності органи державної влади та органи місцевого самоврядування, їх посадові і службові особи наділені публічною владою, тобто мають реальну можливість на підставі повноважень, установлених Конституцією  і законами України, приймати рішення чи вчиняти певні дії. Особа, стосовно якої суб`єкт владних повноважень прийняв рішення, вчинив дію чи допустив бездіяльність, має право на захист (пункт 4.1 мотивувальної частини вказаного Рішення).
14. Частиною першою статті 2 КАС України  визначено, що завданням адміністративного судочинства є справедливе, неупереджене та своєчасне вирішення судом спорів у сфері публічно-правових відносин з метою ефективного захисту прав, свобод та інтересів фізичних осіб, прав та інтересів юридичних осіб від порушень з боку суб`єктів владних повноважень.
15. Відповідно до пунктів 1, 2 частини першої статті 4 КАС України адміністративна справа - це переданий на вирішення адміністративного суду публічно-правовий спір, у якому хоча б одна сторона здійснює публічно-владні управлінські функції, у тому числі на виконання делегованих повноважень, і який виник у зв`язку з виконанням або невиконанням такою стороною цих функцій.
16.   Відповідно до пункту 1 частини першої статті 19 КАС України юрисдикція адміністративних судів поширюється на справи в публічно-правових спорах, зокрема: у спорах фізичних чи юридичних осіб із суб`єктом владних повноважень щодо оскарження його рішень (нормативно-правових актів чи індивідуальних актів), дій чи бездіяльності, крім випадків, коли для розгляду таких спорів законом установлено інший порядок судового провадження.
17. При цьому поняття «справу, яку не належить розглядати за правилами адміністративного судочинства», відображене у частині першій статті 238 КАС України, слід тлумачити більш широко: вказане поняття стосується як справ, які не можуть розглядатися за правилами адміністративного судочинства, так і тих справ, які не підлягають судовому розгляду.
18. Спір набуває ознак публічно-правового за умов не лише наявності серед учасників справи суб`єкта владних повноважень, але й здійсненням ним владних управлінських функцій. Останні необхідно розуміти як напрямки діяльності суб`єктів владних повноважень з виконання покладених на них Конституцією чи Законами України завдань і обов`язків. 
19. Як встановлено судами попередніх інстанцій, предметом розгляду в кримінальній справі № 752/21768/16-к є обвинувачення ОСОБА_1 у вчиненні кримінальних правопорушень, передбачених частиною 2 статті 15, частиною першою статті 1 статті 115, пунктом 5 частини другої статті 115, частиною другою статті 365 Кримінального кодексу України. Указані злочини належать до категорії «умисне вбивство» та «перевищення влади або службових повноважень».
20. Зі звітів про автоматичний розподіл судових справ між суддями від 22 грудня 2016 року,    про повторний автоматичний розподіл справ між суддями від 11 квітня 2017 року,    про передачу судової справи раніше визначеному складу суду від 12 квітня 2018 року, вбачається, що в автоматизованій системі стосовно судової справи №752/21768/16-к, зокрема міститься інформація про коефіцієнт її складності - 1 (по замовчуванню), про учасників справ - 1 (обвинувачений ОСОБА_1 ).
З огляду на те, що вищевказані протоколи підписані відповідачем 1, суд дійшов висновку, що саме ця особа вносила до автоматизованої системи вищевказану інформацію.
21. Зі звітів про попередній відбір присяжних на справу від 25 травня 2017 року та про повторний автоматичний розподіл справ між суддями від 25 травня 2017 року вбачається, що в автоматизованій системі стосовно судової справи №752/21768/16-к, зокрема міститься інформація про спеціалізацію справи «умисне вбивство», коефіцієнт її складності - 1 (по замовчуванню), про учасників справ - 1 (обвинувачений ОСОБА_1 ).
Оскільки вищевказані протоколи підписані відповідачем 2, суд дійшов висновку, що саме ця особа вносила до автоматизованої системи інформацію про справу №752/21768/16-к .
22. Згідно із частинами першою, третьою та п`ятою статті 155 Закону України від 02 червня 2016 року № 1402 - VІІІ «Про судоустрій і статус суддів» організаційне забезпечення роботи суду здійснює його апарат, який очолює керівник апарату. Керівник апарату суду несе персональну відповідальність за належне організаційне забезпечення суду, суддів та судового процесу, функціонування Єдиної судової інформаційної (автоматизованої) системи, інформує збори суддів про свою діяльність. Керівник апарату суду призначає на посаду та звільняє з посади працівників апарату суду, застосовує до них заохочення та накладає дисциплінарні стягнення.
23. Як встановлено частиною 3 статті 35 Кримінального процесуального кодексу України, визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження здійснюється автоматизованою системою документообігу суду під час реєстрації відповідних матеріалів, скарги, клопотання, заяви чи іншого процесуального документа за принципом вірогідності, який враховує кількість проваджень, що знаходяться на розгляді у суддів, заборону брати участь у перевірці вироків та ухвал для судді, який брав участь в ухваленні вироку або ухвали, про перевірку яких порушується питання, перебування суддів у відпустці, на лікарняному, у відрядженні та закінчення терміну їх повноважень. Після визначення судді (запасного судді, слідчого судді) або колегії суддів для конкретного судового провадження не допускається внесення змін до реєстраційних даних щодо цього провадження, а також видалення цих даних з автоматизованої системи документообігу суду, крім випадків, установлених законом. 
24. Статтею 80 Кримінального процесуального кодексу України встановлено, що за наявності підстав, передбачених  статтями 75-79 цього Кодексу, слідчий суддя, суддя, присяжний, прокурор, слідчий, захисник, представник, експерт, представник персоналу органу пробації, спеціаліст, перекладач, секретар судового засідання зобов`язані заявити самовідвід. За цими ж підставами їм може бути заявлено відвід особами, які беруть участь у кримінальному провадженні. Заяви про відвід можуть бути заявлені як під час досудового розслідування, так і під час судового провадження. Заяви про відвід під час досудового розслідування подаються одразу після встановлення підстав для такого відводу. Заяви про відвід під час судового провадження подаються до початку судового розгляду. Подання заяви про відвід після початку судового розгляду допускається лише у випадках, якщо підстава для відводу стала відома після початку судового розгляду. Відвід повинен бути вмотивованим. 
25. Правове регулювання відносин, пов`язаних із функціонуванням автоматизованої системи документообігу суду, здійснюється Положенням про автоматизовану систему документообігу суду (далі - Положення №30), затвердженим рішенням Ради суддів України від 26.11.2010 №30. 
26. За визначенням наведеним в пункті 1.2.1. Положення № 30 автоматизована система - сукупність комп`ютерних програм і відповідних програмно-апаратних комплексів судів та Державної судової адміністрації України (далі - ДСА України), що забезпечує функціонування документообігу суду, обіг інформації між судами різних інстанцій та спеціалізацій, передачу інформації до центральних баз даних залежно від спеціалізації судів, захист від несанкціонованого доступу тощо. 
27. За правилами встановленими в розділу ІІ Положення № 30 автоматизована система забезпечує автоматизацію технологічних процесів обробки інформації в суді, а саме: реєстрацію та розподіл вхідної кореспонденції, реєстрацію вихідної кореспонденції, а також внутрішніх документів суду; розподіл судових справ між суддями (колегіями суддів), визначення запасного судді, слідчого судді, присяжних та народних засідателів; взяття на контроль та здійснення контролю за виконанням вхідних та внутрішніх документів суду, інформування голови суду, керівника апарату суду та особи, відповідальної за опрацювання документа, про закінчення строків його виконання. 
28. Відповідно до пунктів 2.3.1. та 2.3.2., 2.5.1 Положення №30 розподіл судових справ здійснюється в суді в день їх реєстрації, на підставі інформації, внесеної до автоматизованої системи, уповноваженою особою апарату суду, відповідальною за здійснення автоматизованого розподілу судових справ.
Визначення судді або колегії суддів для розгляду конкретної справи здійснюється автоматизованою системою шляхом: автоматизованого розподілу судових справ під час реєстрації відповідної судової справи; пакетного автоматизованого розподілу судових справ після реєстрації певної кількості судових справ; розподілу судових справ шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді; визначення складу суду з метою заміни судді (суддів); повторного автоматизованого розподілу судових справ.
Збори суддів відповідного суду мають право визначати особливості автоматизованого розподілу судових справ у випадках, прямо передбачених цим Положенням.
У випадках, визначених Кримінальним процесуальним кодексом України, автоматизованою системою здійснюється автоматичне визначення присяжних з числа осіб, які внесені до списку присяжних, в кількості семи осіб.
29. Згідно з вимогами пунктів 2.3.31, 2.3.48, 2.3.53 та 2.5.5 Положення №30 результатом: 
•          автоматизованого розподілу судових справ є протокол автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 1), що автоматично створюється автоматизованою системою;
•          розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді є протокол передачі судової справи раніше визначеному складу суду (додаток 6), що створюється в автоматизованій системі уповноваженою особою апарату суду.
•          повторного автоматизованого розподілу судової справи є протокол повторного автоматизованого розподілу судової справи між суддями відповідного суду (додаток 13), що автоматично створюється автоматизованою системою.
•          визначення присяжних є протокол автоматичного визначення присяжних (додаток 11), що автоматично створюється автоматизованою системою.
30. За змістом цих пунктів Положення №30 одночасно з указаними протоколами    (окрім    випадку щодо розподілу судової справи шляхом передачі судової справи раніше визначеному у судовій справі судді) автоматизованою системою автоматично формуються відповідні звіти, які, поміж іншого, містять такі відомості: категорія судової справи (за наявності); коефіцієнт складності судової справи (за наявності); інформація про учасників судового процесу (кримінального провадження). Вищевказані протоколи роздруковуються, підписуються та додаються до матеріалів судової справи. Звіти про повторний автоматизований розподіл судової справи між суддями також можуть бути роздруковані для службового використання в суді.
31. Згідно з пунктом 19 статті 4 КАС України індивідуальний акт - це акт (рішення) суб`єкта владних повноважень, виданий (прийняте) на виконання владних управлінських функцій або в порядку надання адміністративних послуг, який стосується прав або інтересів визначеної в акті особи або осіб та дія якого вичерпується його виконанням або має визначений строк. 
32. Колегія суддів зауважує, що позивач у спірних правовідносинах оскаржує не дії, рішення чи бездіяльність суб`єкта владних повноважень, які пов`язані з реалізацією публічно-владних управлінських функцій, а процесуальний документ оформлений в рамках процесуального законодавства та не пов`язаний зі здійсненням судом провадження по справі результатом якого є прийняття акту індивідуальної дії в розумінні вимог КАС України.
33. Велика Палата Верховного Суду звертає увагу на те, що коли з позовом про зобов`язання розподілити позовну заяву в автоматизованій системі документообігу суду звертається особа, чий позов не було розподілено у встановленому законом порядку, цей спір має розглядатися за правилами адміністративного судочинства (такий висновок викладено в постанові Великої Палати Верховного Суду від 08 травня 2018 року у справі № 521/18287/15-ц).
34. Згідно з пунктом 57 Висновку № 11 (2008) Консультативної ради європейських суддів зміст конкретних судових рішень контролюється, насамперед, за допомогою процедур апеляції або перегляду рішень у національних судах та за допомогою права на звернення до Європейського суду з прав людини.
35. Дії учасника справи у разі його незгоди з порядком розподілу справ відповідно до Положення про автоматизовану систему документообігу суду випливають із процесуального закону, який не передбачає у таких випадках можливості подання цим учасником справи позову до працівників апарату та керівника апарату відповідного суду.
36. Відсутність правової регламентації можливості оскаржити рішення, дії та бездіяльність суду (працівників апарату суду), відповідно ухваленого або вчинених після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду інакше, ніж у порядку апеляційного та касаційного перегляду, є легітимним обмеженням, покликаним забезпечити правову визначеність у правовідносинах учасників справи між собою та з судом.
37. Таке обмеження не шкодить суті права на доступ до суду та є пропорційним визначеній меті, оскільки вона досягається гарантуванням у законі порядку оскарження рішень, дій і бездіяльності суду, відповідно ухвалених або вчинених після отримання позовної заяви та визначення складу суду для її розгляду.
38. Аналогічна правова позиція міститься в постанові Великої Палати Верховного Суду від 16 жовтня 2019 року справа № 640/21170/18. 
39. З огляду на викладене, колегія суддів вважає, що суд апеляційної інстанції дійшов обґрунтованого висновку про наявність підстав для закриття провадження в даній справі. Зазначені вище вимоги не можуть бути вирішені в судах жодної інстанції.  
40. Частиною першою  статті 350 Кодексу адміністративного судочинства України  встановлено, що суд касаційної інстанції залишає касаційну скаргу без задоволення, а судові рішення - без змін, якщо визнає, що суди першої та апеляційної інстанцій не допустили неправильного застосування норм матеріального права або порушень норм процесуального права при ухваленні судових рішень чи вчиненні процесуальних дій.
41. З огляду на наведене, касаційна скарга ОСОБА_1 підлягає залишенню без задоволення.
Керуючись статтями 341, 345, 349, 350, 356, 359 КАС України, суд, -
ПОСТАНОВИВ:
42. Касаційну скаргу ОСОБА_1 залишити без задоволення.
43. Постанову Шостого апеляційного адміністративного суду від 09 жовтня 2019 року у справі №826/16580/17 за позовом ОСОБА_1 до провідного спеціаліста Голосіївського районного суду міста Києва Кошель Лариси Михайлівни, керівника апарату Голосіївського районного суду міста Києва Вернигори Лідії В`ячеславівни, треті особи: Державна судова адміністрація України, Голосіївський районний суд міста Києва, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Первушина Олена Сергіївна, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Валігура Дмитро Миколайович, суддя Голосіївського районного суду міста Києва Рудик Іларіон Валерійович, прокурор першого відділу процесуального керівництва управління з розслідування кримінальних проваджень слідчими органів прокуратури та процесуального керівництва прокуратури міста Києва Жила Олександр Борисович, про визнання протиправними дій, зобов`язати вчинити дії, - залишити без змін.
44. Постанова суду касаційної інстанції набирає законної сили з дати її прийняття.

Суддя-доповідач                                                                                                                                                                І.В. Дашутін

Судді                                                                                                                                                                                                      О.О. Шишов

                                                                                                                                                                                                                  М.М. Яковенко